15.03.2023 Єдиний унікальний № 371/173/23
провадження № 3-зв/371/4/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року м. Миронівка

ЄУН 371/173/23

Провадження № 3-зв/371/4/23

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Марусич А.Ю.,

розглянувши заяву захисника ОСОБА_1 про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 4 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. перебуває справа про адміністративне правопорушення, порушена відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 4 КУпАП.

23 лютого 2023 року захисник ОСОБА_1 Таранов С.І. подав заяву про відвід головуючого в судовому засіданні з розгляду справи про адміністративне правопорушення судді Поліщука А.С.

Посилаючись на правила частини 1 статті 2 КУпАП, пункту 4 частини 1 статті 75 КПК України, вказав, що у даній справі існують вагомі обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в об'єктивності та неупередженості судді.

У заяві вказав, що 15 лютого 2023 року до Миронівського районного суд Київської області ним подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, порушеної відносно ОСОБА_1 Копії матеріалів справи він просив надіслати на електронну адресу, яку вказав у клопотанні, послався на рішення Вищої ради правосуддя від 01 квітня 2021 року № 763/0/15-21 «Про надання уніфікованих рекомендацій для судів усіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину» з додатками.

На його електронну адресу 21 лютого 2023 року надійшла відповідь на клопотання, за змістом якої суддя Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. зазначив, що з матеріалами вказаної справи він може ознайомитися в приміщенні Миронівського районного суду Київської області відповідно до розкладу роботи, та вказав, що за виготовлення копій документів, долучених до справи, справляється судовий збір в розмірі 0,003 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 8,05 грн за кожний аркуш копії.

Вважає, що посилання судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. на обов`язок щодо сплати судового збору є протиправним з огляду на таке.

Порядок щодо ознайомлення з матеріалами судової справи визначено Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України від 20 серпня 2019 року № 814 (зі змінами).

КУпАП не передбачено обов`язку захисника сплачувати судовий збір з метою виготовлення судом електронних копій матеріалів судової справи для направлення таких копій на електронні адреси заявників, вказаних в заявах (клопотаннях) про ознайомлення.

Відповідно до Закону «Про судоустрій і статус судців» у судовій системі передбачено побудову Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), зміст якої полягає у переведенні всіх судових документів в електронний формат для оптимізацїї обміну інформацією між усіма учасниками судового процесу.

Рада суддів України за результатами зазначеного засідання прийняла рішення № 79, де розглянула проблемні питання запровадження підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС.

Процес упровадження ЄСІТС ДСА розпочала у серпні - вересні 2018 року з листів на суди, у яких зазначалось про необхідність обов`язкового сканування усіх судових справ (матеріалів), що надходять до суду після 1 вересня 2018 року, а також усіх матеріалів судових справ, по яких відкриті провадження (які перебувають на розгляді у суддів) та які плановано не будуть розглянуті по суті до 1 грудня 2018 року. Сюди також належать справи, по яких провадження тимчасово зупинено.

Відскановані справи у подальшому мають бути експортовані в автоматизовану систему документообігу суду для створення та ведення справи в електронній формі у межах впровадження підсистеми електронного суду «Автоматизований розподіл».

Вища рада правосуддя рішенням від 17 серпня 2021 року за № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пункту 63 Положення сканування судом документів у паперовій формі та долучення їх до матеріалів електронної судової справи здійснюються за наявності такої можливості в суді. При цьому порядок сканування документів та їх долучення до картки справи в АСДС передбачено, зокрема, п.п. 13.7.1-13.7.2 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС.

Посилаючись на приписи частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, рішення ЄСПЛ щодо безсторонності суду, вказав, що існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для її відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

За таких обставин, вважає, що наведені в заяві про відвід підстави є обґрунтованими та достатніми для її задоволення. З метою недопущення існування у стороннього спостерігача сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді Миронівського районного суду Київської області Поліщука А.С. при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення вважає, просив відвести його від розгляду справи.

Про розгляд заяви про самовідвід судді повідомлено учасників справи про адміністративне правопорушення.

Учасники справи в судове засідання на розгляд заяви про відвід не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до положень ч 1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Згідно вимог ст. 246 КУпАП України, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» у спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Рада суддів України пунктом 4 рішення № 34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави, за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні.

У випадку заявлення відводу (самовідводу) у справі про адміністративне правопорушення, суди застосовують аналогію права та норми КПК України при розгляді таких заяв.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

На підставі ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

На підставі ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суддя, у відношенні якого існує легітимний привід боятися відсутності безсторонності, має вийти зі справи. Сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що у розумної людини, на її перший погляд, вони викликають побоювання упередженості суду.

Судом встановлено такі обставини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 10 лютого 2023 року у системі автоматизованого розподілу за ЄУН 371/173/23, провадження № 3/371/164/23, зареєстровано справу про адміністративне правопорушення, порушену відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 4 КУпАП.

Головуючим суддею, визначеним для розгляду даної справи автоматизованою системою документообігу суду, став суддя Поліщук А.С.

Заявник має статус захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Користуючись правами захисника, які передбачені статтею 271 КУпАП, 15 лютого 2023 року до Миронівського районного суд Київської області заявником подано клопотання № 03.Д.15/02.023.АП. про ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення. До клопотання додано письмові документи, що підтверджують повноваження захисника.

Згідно прохальної частини зазначеного клопотання, копії матеріалів справи захисник просив надіслати на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням приписів рішення Вищої Ради Правосуддя від 01 квітня 2021 року № 763/0/15-21 «Про надання уніфікованих рекомендацій для судів усіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину».

Листом № 371/173/23/1808/2023 від 20 лютого 2023 року суддя Миронівського районного суду Київської області Поліщук А.С. повідомив захисника, що 14 лютого 2023 року на підставі поданої заяви з матеріалами справи був ознайомлений ОСОБА_1

Захиснику суддею було повідомлено, що він може ознайомитися з матеріалами вказаної справи в приміщенні Миронівського районного суду Київської області, відповідно до розкладу роботи, та роз`яснено правила підпункту 6 пункту 4 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», згідно з якими за виготовлення копій документів, долучених до справи справляється судовий збір в розмірі 0,003 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 8,05 грн. за кожний аркуш копії.

Чинним законодавством визначено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб'єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов'язковому порядку (ч. 6 ст. 6 ГПК кодексу України, ч. 6 ст. 14 ЦПК України, ч. 6 ст. 6 КАС України, ч. 1 ст. 35 КПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 01 квітня 2021 року № 763/0/15- 21 «Про надання уніфікованих рекомендацій для судів усіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину», судам рекомендовано запровадити ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи в дистанційному режимі шляхом надсилання сканкопії матеріалів судової справи на електронну адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати засобами поштового та електронного зв'язку; з метою уникнення скупчення людей додатково рекомендувати працівникам апаратів судів попередньо узгоджувати час відвідування суду для ознайомлення з матеріалами справи.

Рішенням Ради суддів України № 26 від 05 серпня 2022 року судам рекомендовано виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання).

Такий спосіб комунікації не потребує значних фінансових затрат, а тому Рада суддів України вважає, що подібний позитивний досвід можливо застосовувати судами під час воєнного стану.

Отже, наведеними рішеннями Вищої ради правосуддя та Ради суддів України рекомендовано ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи в умовах карантину та воєнного стану здійснювати в дистанційному режимі шляхом надсилання сканкопії матеріалів судової справи на електронну адресу, зазначену у відповідній заяві, пріоритет способу комунікації з учасниками судових проваджень надано саме електронній пошті.

Звертаючись із клопотанням, захисник зазначив електронну пошту, на яку просив надіслати копії матеріалів судової справи.

Клопотання суддею не було задоволено, не було встановлено, чи зареєстрований адвокат в підсистемі «Електронний кабінет» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не надіслано копії матеріалів справи захиснику на повідомлену ним електронну адресу, вказано на необхідність ознайомлення з матеріалами справи у приміщенні суду та сплату судово збору за отримання копій документів.

Пунктом 1.5 Європейської хартії про закон «Про статус суддів» (Лісабон, 10 липня 1998 року) встановлено, що суддя зобов`язаний підтримувати високий рівень компетентності, необхідний для вирішення справ у кожному конкретному випадку, оскільки від рішення судді залежать гарантії та права особи.

В статті 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішенням ХІ (черговим) з?їздом суддів України 22 лютого 2013 року, визначено, що неупереджений розгляд справи є основним обов`язком судді.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків, вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (пункти 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав та свобод людини і громадянина.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

В постанові від 06 лютого 2019 року № 761/37267/16-ц Верховний Суд послався на рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» та зазначив, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Поряд з цим, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення ЄСПЛ у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

Також, у рішенні у справі «Castillo Algaro v. Spain» (постанова від 28 жовтня 1998 року, збірник 1998-VІІІ, с. 3116, параграф 45) зазначено, що дійсно навіть припущення про факти, які ставлять під сумнів безсторонність суду, можуть мати певне значення; йдеться про довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні викликати у людей.

Отже, з огляду на суб`єктивні та об`єктивні критерії наявності безсторонності, визначені в рішеннях ЄСПЛ, підставою для відводу не обов`язково має бути доведений факт необ`єктивності чи заінтересованості судді (суб`єктивний критерій), участь судді у розгляді справи унеможливлюється і за наявності в учасника судового розгляду обґрунтованого певними об`єктивними обставинами сумніву щодо його неупередженості (об`єктивний критерій).

Приписами пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи також в тому випадку, коли у стороннього спостерігача можуть виникати сумніви в неупередженості судді.

Таким чином, підстави для відводу/самовідводу судді наявні навіть тоді, коли суддя не виявляє особистої упередженості до учасників справи та відсутні факти, що свідчать про його упередженість, проте у стороннього спостерігача можуть виникнути сумніви в неупередженості судді, з метою забезпечення права сторін на справедливий суд, уникнення непорозумінь при подальшому розгляді справи, запобігання виникненню у сторін сумнівів щодо неупередженості та об`єктивності судді.

Обставини, вказані як підстави для відводу, є такими, що можуть відповідно до об`єктивного критерію викликати сумнів в об`єктивності судді, ці обставини є обґрунтованими та достатніми для задоволення заяви про відвід.

Побоювання учасника справи, що суддя Проліщук А.С. є небезстороннім, висловлені ним у заяві про відвід, з посиланням на суб`єктивну поведінку судді при розгляді поданого ним клопотання, можна вважати об`єктивно обґрунтованими.

Наведені обставини, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 ЦПК України, є підставою для відведення головуючого в судовому засіданні з розгляду справи про адміністративне правопорушення судді з метою усунення в подальшому обставин, які б могли вплинути на об`єктивний розгляд справи.

Таке рішення є доцільним для забезпечення умов та гарантій, за яких в учасника справи не виникало б будь-яких сумнівів щодо розгляду справи справедливим, безстороннім та неупередженим судом; недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості суду та забезпечення довіри до судової влади України; виключення суб`єктивних підстав для сумніву учасників в неупередженості суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80-82, 369 - 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву захисника ОСОБА_1 про відвід судді Поліщука Андрія Сергійовича у справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 4 КУпАП, задовольнити.

Відвести головуючого у судовому засіданні з розгляду справи про адміністративне правопорушення, порушеної відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 4 КУпАП, суддю Поліщука Андрія Сергійовича від розгляду справи.

Справу про адміністративне правопорушення передати до канцелярії Миронівського районного суду Київської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис Л.О.Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук