КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Гришко О.М.
Апеляційне провадження № 33/824/769/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року щодо притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса: АДРЕСА_1 , військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ) до адміністративної відповідальності на підставі ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року ОСОБА_1 визнано винуватим за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 215 (двісті п`ятнадцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян - 3655 (три тисячі шістсот п`ятдесят п`ять) гривень в дохід держави.

На вказану постанову ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу. У апеляційній скарзі просить постанову скасувати та закрити провадження у справі.

Також просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду. Клопотання мотивує тим, що справу було розглянуто за його відсутності, про постанову дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень. Вказує, що, ознайомившись зі змістом постанови, невідкладно подав апеляційну скаргу.

Клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови.

З матеріалів справи вбачається, що постанова винесена 13 жовтня 2022 року, а апеляційна скарга на неї подана 29 грудня 2022 року, тобто, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вважаю, що особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, слід поновити строк на апеляційне оскарження постанови, оскільки у матеріалах справи відсутні докази повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи у Києво-Святошинському районному суді Київської області. При цьому, суд враховує, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем та перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 , що впливає на його можливість вільного пересування та своєчасної реалізації права на апеляційне оскарження постанови суду.

Отже, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови поважними та поновити вказаний строк.

В судове засідання, призначене на 07 лютого 2023 року о 12 год 15 хв. з`явились особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Тонконог В.В., які надали свої пояснення щодо обставин справи. В судове засідання, призначене на 14 лютого 2023 року о 10 год. 45 хв. учасники не з`явились, про час та місце розгляду справи належно повідомлені, клопотань про відкладення не надходило.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, його захисника, які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи та вивчивши доводи апеляційної скарги, вважаю апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Визнаючи винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП та застосовуючи до правопорушника адміністративне стягнення, суд першої інстанції виходив з того, що обставини адміністративного правопорушення підтверджується сукупністю доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення №59 від 06 жовтня 2022 року, висновком щодо результатів медичного огляду виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції № 44 від 06 жовтня 2022 року, згідно з яким ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння, результат 0,39% проміле.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 172-20 КУпАП передбачено відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною третьою указаної статті застережено, що дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду, - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятнадцяти до двохсот вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із п. 7 розділу ІІ Інструкції №329 зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення до протоколу долучаються матеріали (докази), що підтверджують факт вчинення військового адміністративного правопорушення (рапорти посадових осіб, заяви, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків правопорушення, інші документи, які стосуються правопорушення). Матеріали, які долучаються до протоколу, повинні містити достовірну інформацію, відповідати вимогам законодавства та правилам діловодства. Обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

У пункті 2 розділу VІІІ Інструкції №515 Про організацію патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України затвердженої Наказом Міністерства оборони України 10 жовтня 2016 року №515 у редакції наказу Міністерства України від 21 травня 2020 року №164). також визначений порядок складання протоколів про адміністративне правопорушення та протоколів про адміністративне затримання.

Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У пункті 3 підпункт 7 розділу VІІІ Інструкції №515 визначено процедуру огляду військовослужбовця на стан сп`яніння.

За наявності ознак алкогольного сп`яніння у затриманої особи, установлених Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858, уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у присутності двох свідків пропонує затриманій особі, з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння, пройти добровільно тест з використанням спеціальних технічних засобів в органі управління Служби правопорядку (підрозділі Служби правопорядку в гарнізоні). Перед проведенням огляду на стан алкогольного сп`яніння уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) інформує особу, яка підлягає огляду, про порядок застосування спеціального технічного засобу та на її вимогу надає сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки.

За результатами проведення огляду на стан сп`яніння посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) складається акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (додаток 15), який підписується посадовою особою, яка проводила огляд, та двома свідками.

Акт огляду складається у двох примірниках, один з яких вручається порушнику, а другий підшивається до протоколу про адміністративне правопорушення.

Результати огляду, проведеного уповноваженою посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), зазначаються у відповідних графах протоколу про адміністративне правопорушення.

За результатами огляду на стан сп`яніння та за лабораторними дослідженнями встановлюється ступінь сп`яніння, який вноситься до акта медичного огляду.

Огляд у закладі охорони здоров`я та складання висновку за результатами огляду проводиться в присутності посадової особи Служби правопорядку.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи в трьох примірниках (перший примірник видається під підпис посадовій особі Служби правопорядку, яка доставила особу на огляд, другий - оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я).

Результати огляду на стан сп`яніння затриманого зазначаються уповноваженою посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), якій надано право складати протоколи, у відповідних графах протоколів про адміністративне правопорушення та адміністративне затримання, а висновок щодо результатів медичного огляду на стан сп`яніння підшивається до протоколу про адміністративне правопорушення.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, 06 жовтня 2022 року близько 20 год. 30 хв. під час шикування особового складу підрозділу у с. Лісне Київської області, на місці тимчасового розташування військової частини НОМЕР_1 виявлено солдата ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: почервоніння очей та обличчя, запах алкоголю з порожнини рота. В подальшому ОСОБА_1 було обстежено начальником медичної служби військової частини НОМЕР_1 щодо стану алкогольного сп`яніння. За результатом проведеного огляду встановлено діагноз - алкогольне сп`яніння, 0,39%, висновок №44 від 06 жовтня 2022.

Суд, в якості доказу вини ОСОБА_1 , послався на результати тестування на алкоголь алкотестера «Алкофор» прилад № В , відповідно до якого ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю 0,39 %), про що зазначено у висновку №44.

Однак, суд апеляційної інстанції не може визнати вказані докази беззаперечними, належними та допустимими з огляду на те, що посадовою особою органу управління Служби правопорядку у супроводі посадової особи, визначеної начальником органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), не було складно акт огляду на стан алкогольного сп`яніння, що відповідно не дає змоги встановити, чи належать саме ці результати огляду ОСОБА_1 .

Суд звертає увагу, що фотознімок приладу «Алкофор» з показником 0,39 % не може бути визнано належним доказом у даній справі, оскільки вказаний знімок не містить номеру приладу та не дає змоги встановити кому саме було проведено тестування на стан сп`яніння та коли було проведено таке тестування. Чек алкотестера із результатами аналізу ОСОБА_1 у матеріалах справи також відсутній.

Враховуючи наведене, висновки щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 на стан сп`яніння, проведеного з використанням спеціального технічного засобу «Алкофор», відповідно до якого ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння, складений з порушенням вимог Інструкції №515, а тому не може вважатися дійсним.

Беручи до уваги досліджені судом докази, суд не вбачає події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин суду не надано.

Як визначено пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З урахуванням наведеного, апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанова Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення - скасуванню, а провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП - закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року - задовольнити.

Постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення - скасувати. Провадження у справі закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко