справа № 361/2864/22
провадження № 3/361/27/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2023 року Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського районного управління поліції ГУНП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Київ, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер не надано,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2022 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал щодо ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 06.07.2022серії ААБ №257529, 06 липня 2022 року о 20 год. 00 хв. в Київській області м.Бровари, по вул.Шолом-Алейхема, 93, водій ОСОБА_1 , керував автомобілем марки DAEWOO LANOS, д.н.з. НОМЕР_1 та мав явні ознаки наркотичного сп`яніння, а саме: зіниці очей не реагують на світло, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у БКЛ у встановленому законом порядку водій відмовився у присутності двох свідків.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.5 Правил дорожнього руху України та вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав суду пояснив, що він їхав в районі Броварської лікарні, неподалік лісу у нього щось сталося із автомобілем і він зупинився. Розбираючись із причиною технічної несправності автомобіля, він простояв хвилин 15. В цей час до нього підїхали працівники поліції та поцікавились, що він робить. Поліцейській висловив до нього підозру, що він шукає наркотики, тому і зупинився. Поліцейські провели його огляд та огляд його автомобіля, перевірили документи, нічого не виявили та поїхали. Він зміг завеси автомобіль та поїхав додому. Поставив автомбіль на автостоянці на вул. Шолом-Алейхема, та піднявся додому за інстументами. Із квартири знову вийшов хвилин через 20, підійшов до автомобіля де до нього підїхали поліцейські та вказали, що він керував автомобілем у стані наркотичного спянінння. ОСОБА_1 заперечив, що вживав наркотичні засоби.

Суд, вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 06.07.2022серії ААБ №257529, 06 липня 2022 року о 20 год. 00 хв. в Київській області м.Бровари, по вул.Шолом-Алейхема, 93, водій ОСОБА_1 , керував автомобілем марки DAEWOO LANOS, д.н.з. НОМЕР_1 та мав явні ознаки наркотичного сп`яніння, а саме: зіниці очей не реагують на світло, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у БКЛ у встановленому законом порядку водій відмовився у присутності двох свідків.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.5 Правил дорожнього руху України та вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.130 КУпАП.

У матеріалах справи містяться: пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції КНП Броварська БКЛ від 06 липня 2022 року, однак від його проходження ОСОБА_1 відмовився; акт огляду на стан сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів; ксерокопія рапорту від 06.07.2022 року; CD-диск події.

У протоколі про адмінправопорушення від 06.07.2022серії ААБ №257529, 06 липня 2022 року о 20 год. 00 хв. в Київській області м.Бровари, по вул.Шолом-Алейхема, 93, водій ОСОБА_1 , керував автомобілем марки DAEWOO LANOS, д.н.з. НОМЕР_1 та мав явні ознаки наркотичного сп`яніння, а саме: зіниці очей не реагують на світло, порушення координації рухів, порушення мови. Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у БКЛ у встановленому законом порядку водій відмовився у присутності двох свідків, чим порушив п.2.5 ПДР.

У протоколі також зазначається, що до протоколу додані пояснення свідків, акт огляду, направлення БКЛ.

В графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті правопорушення ОСОБА_1 зазначив, що не керував транспортним засобом, не був зупинений згідно вим ог ст. 35 ЗУ Про поліцію, з протоколом не згодний.

Відповідальність за ч.1 ст.130 КУпАП, за якою кваліфіковані дії ОСОБА_1 настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тягнуть за собою накладення штрафу на водіїв у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік і на інших осіб накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно п.2.5.ПДР України водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

З аналізу вказаного пункту слід дійти висновку, що огляд на стан спяніння може проводитися поліцейським на місці вчинення правопорушення або у медичному закладі, що входить до спеціально затвердженого переліку.

Огляд на стан спяніння у медичному закладі проводиться у разі відмови водія від огляду поліцейським, у разі незгоди з результатами огляду поліцейським, якщо у водія є ознаки перебування під впливом лікарських або наркотичних препаратів, а також якщо водій став учасником ДТП в якому є постраждалі.

Відповідальність за ст. 130 КУпАП настає виключно за керування транспортними засобами особами, які перебувають в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, а також за передачу керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Cтаттею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

У відповідності до вимог частини першої ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Зі змісту зазначених норм закону вбачається, що особа уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановивши наявність усіх складових складу адміністративного правопорушення, зобов`язана скласти протокол, в якому в обов`язковому порядку має бути зазначені суть адміністративного правопорушення, тобто, дії особи, які відповідають диспозиції статті 130 КУпАП та утворюють об`єктивну сторону складу зазначеного правопорушення.

Оскільки у відповідності до приписів ст. 254 КУпАП складання протоколу про адміністративне правопорушення передбачено виключно у випадку його вчинення, уповноважена посадова особа на момент складання протоколу повинна мати в своєму розпорядженні належні та допустимі докази, визначені ст. 251 КУпАП, які беззаперечно доводять вину особи у вчиненні правопорушення.

Зігдно п.5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України 18.12.2018 № 1026 передбачена безперервність здійснення відеозапису під час виконання поліцейськими своїх службових обов`язків.

Відповідно до п. 3.5 розділу III Інструкції про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відео реєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ до відеозаписів з них, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції НП України від 03.02.2016 року № 100, після активації нагрудної відеокамери (відео реєстратора) все спілкування повинно бути записане безперервно.

Відповідно до абзацу 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтями 31, 35 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що зупинка транспортного засобу поліцейським є превентивним заходом, та може здійснюватись водієм, зокрема у разі порушення Правил дорожнього руху.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про Національну поліцію", поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Суд, зважаючи на заперечення ОСОБА_1 щодо зупинки його працівником поліції під час керування транспортним засобом дослідив відеозапис обставини на які він посилається та які містяться на СD диску, та дійсно встановив, що доказів зупинки транспортного засобу працівниками поліції під керуванням ОСОБА_1 він не містить.

Суд оцінюючи в сукупності вказані докази, які наявні в матеріалах справи, доходить висновку, що вони не свідчать про беззаперечну доведеність вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як визначено п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі Кобець проти України (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі Авшар проти Туреччини (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Такий підхід до тлумачення норм, в тому числі, адміністративного законодавства, відповідає контексту рішення Європейського Суду від 15 травня 2008 року у справі Надточій проти України (заява №7460/03), в якому зазначено, що адміністративне правопорушення має ознаки, притаманні кримінальному обвинуваченню у значенні статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод (далі Конвенція), що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів доведеності вини обвинуваченого.

Отже, стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено Європейським Судом й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки під кримінальним обвинуваченням у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа Лучанінова проти Україн (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02).

У своїх рішеннях Ірландія проти Сполученого Королівства від 18 січня 1978 року та Коробов проти України від 21 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення поза розумним сумнівом, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

З огляду на викладене, наявні у адміністративних матеріалах докази не є такими, що поза розумним сумнівом доводять винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 257529 від 06.07.2022 року не додано належних доказів доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст.130 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення (п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП).

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи, що було встановлено недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, суд доходить висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, у зв`язку із недоведеністю наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Керуючись ст. 245, 247 ст. 280, 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Радзівіл А.Г.