Справа № 357/640/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.03.2023 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП у Київській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: в матеріалах справи відсутній, паспорт серії НОМЕР_1 , раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 411157, 14.12.2022 о 02:23 год на території залізничного вокзалу по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , перебуваючи у п`яному вигляді, гучно нецензурною лайкою висловлювався до оточуючих із мотивів явної неповаги до суспільства, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , викликався до суду для участі у розгляді справи на 07.02.2023, 01.03.2023, 14.03.2023 шляхом направлення за адресою, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення, що була вказана ним безпосередньо при складанні протоколу про адміністративне правопорушення судової повістки рекомендованим повідомленням.

Відповідно до реєстру відправки вихідної кореспонденції Білоцерківського міськрайонного суду від 25.01.2023 на адресу ОСОБА_1 було направлено судову повістку на 07.02.2023 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, трек-номер Укрпошти 210. За даними офіційного вебсайту Укрпошти - https://ukrposhta.ua/ за трек-номером - 210, поштове відправлення у точці видачі/доставки.

Відповідно до реєстру відправки вихідної кореспонденції Білоцерківського міськрайонного суду від 08.02.2023 на адресу ОСОБА_1 було направлено судову повістку на 01.03.2023 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, трек-номер Укрпошти 935. За даними офіційного вебсайту Укрпошти - https://ukrposhta.ua/ за трек-номером - 935, поштове відправлення не вручене під час доставки.

Відповідно до реєстру відправки вихідної кореспонденції Білоцерківського міськрайонного суду від 06.03.2023 на адресу ОСОБА_1 було направлено судову повістку на 14.03.2023 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, трек-номер Укрпошти 969. За даними офіційного вебсайту Укрпошти - https://ukrposhta.ua/ за трек-номером - 969, поштове відправлення відправляється із сортувального центру м. Києва.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 був інформований про те, що йому слід очікувати виклику до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області. До того ж інформація про завчасне публікування списків справ, призначених до розгляду в кожному суді України, у тому числі в Білоцерківському міськрайонному суді Київської області, на офіційному сайті, є загальнодоступною.

Враховуючи наведене, суд вважає, що ОСОБА_1 був повідомлений про день та час розгляду справи належним чином.

В той же час практика Європейського Суду з прав людини ( зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним.

Таким чином, ОСОБА_1 , достеменно знаючи про наявність стосовно нього в суді справи про адміністративне правопорушення, не виявив бажання бути присутнім при її розгляді. Наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою уникнення адміністративної відповідальності у зв`язку з чим з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП з огляду на наступне.

У диспозиції ст. 173 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 251 КУпАП, визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст.252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Окрім того, до громадських місць відносяться ліфти і таксофони; приміщення та території закладів охорони здоров`я; приміщення та території навчальних закладів; дитячі майданчики; приміщення та території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту; під`їзди житлових будинків; підземні переходи; транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів; приміщення закладів ресторанного господарства; приміщення об`єктів культурного призначення; приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів тощо.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

До протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою додано протокол серії АЗ № 119453 про адміністративне затримання за ст. 261 КУпАП від 14.12.2022 стосовно ОСОБА_1 ; проїзний документ на ім`я ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 13.12.2022, на звороті якого міститься напис «відмовлено в проїзді п. 8.38 (о)»; рапорт поліцейського; акт про порушення пасажиром «Правил перевезень» від 14.12.2022 та відеозапис з нагрудної камери поліцейського.

Як вбачається зі змісту акту про порушення пасажиром «Правил перевезень» від 14.12.2022, з поїзда № 4/3 із вагона № 6/17379 на станції Біла Церква видалений пасажир ОСОБА_4, білет НОМЕР_3, який прямував до станції Ужгород та знаходився у нетверезому стані, своєю поведінкою, нецензурною лайкою та іншими діями ображав пасажирів. Акт підписаний начальником поїзда, провідником вагона та двома свідками-пасажирами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; із зазначенням їх адреси проживання та номера телефону.

Тобто хуліганські дії ОСОБА_1 мали місце у транспорті загального користування для перевезення пасажирів, а саме у вагоні № 6/17379 потягу № 4/3 зі сполученням «Запоріжжя -Ужгород» у зв`язку з чим на станції Біла Церква був викликаний наряд поліцейських, які затримали вказаного пасажира та видалили із транспорту.

Однак, як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, у провину ОСОБА_1 ставиться вчинення ним дрібного хуліганства 14.12.2022 о 02:23 год не у транспорті загального користування, а на території залізничного вокзалу по АДРЕСА_2.

Викладене вказує на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення не вірно зазначено місце вчинення правопорушення, тобто всупереч вимогам чинного законодавства, викладена у протоколі фабула правопорушення не відповідає фактичним обставинам справи.

Приймаючи до уваги приписи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011, заява N 16347/02), "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04), "Карелін проти Росії" (рішення від 20.09.2016, заява N 926/08), суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Тим самим, таке уточнення фабули судом є неприйнятним з наведених передумов.

Як вбачається із переглянутого відеозапису, доданого до протоколу, о 02:20 год на залізничний вокзал м. Біла Церква прибув потяг зі сполученням «Запоріжжя-Ужгород». Поліцейські заходять до вагону потягу, надівають на руки ОСОБА_1 кайданки та виводять його на платформу. При цьому ОСОБА_1 дійсно перебуває у стані алкогольного сп`яніння, але поводить себе чемно, супротиву поліцейським не чинить та на пероні біля поїзда поводить себе спокійно (не кричить, голосно не розмовляє) очікуючи поки поліцейські винесуть із вагона його особисті речі. Після цього на патрульному автомобілі поліцейських усі прямують до відділку поліції, де проводять процедуру оформлення документів.

Вказаним відеозаписом спростовуються викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини того, що 14.12.2022 о 02:23 год на території залізничного вокзалу по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 гучно нецензурною лайкою висловлювався до оточуючих із мотивів явної неповаги до суспільства.

Будь-які інші докази того, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі, відсутні. Самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення суд, не має права, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, із протоколу про адміністративне затримання від 14.12.2022 вбачається, що ОСОБА_1 було затримано. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» право на безоплатну вторинну правову допомогу згідно з цим Законом та іншими законами України мають особи, до яких застосовано адміністративне затримання. Поряд з тим, у графі «Про місце перебування затриманого згідно з частиною другою статті 261 КУпАП» повідомлено о 09:42 год 14.12.2022» протоколу міститься запис «безоплатна правова допомога не відповіли на телефонний дзвінок». Тобто, працівниками поліції при затриманні ОСОБА_1 не було запрошено захисника, чим було порушено його фундаментальне/основоположне, передбачене Конституцією України право на захист, а відтак усі докази зібрані у справі визнаються судом недопустимими.

Виходячи з положень ст. 8 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, а також те, що належних та допустимих доказів факту вчинення інкримінованого діяння не надано, суд дійшов висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження у справі про адміністративні правопорушення слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті7та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА