Справа № 187/354/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

15 березня 2023 року

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Караул О.А. розглянувши в смт Петриківка у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за порушення ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Петриківського районного суду Дніпропетровської області з відділення поліції № 10 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 .

У протоколі серія ВАВ № 829499 від 06.03.2023 року про адміністративне правопорушення встановлено, що 23.02.2023 року о 12:30 годині ОСОБА_1 у садовому товаристві «Мрія» в смт Куліші висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

ОСОБА_1 в судовому засіданні винним себе не визнав, суду пояснив, що з 2017 року він обіймає посаду голови садового товариства «Мрія» в смт Куліші, членом якого до 2019 року була ОСОБА_2 , оскільки була виключена за заборгованість по внескам до товариства та по електропостачанню. Ввесь цей час між ним та ОСОБА_2 існує конфлікт з приводу того, що їй не подобаються його дії як голови товариства. Підтверджує, що 23.02.2023 між ними дійсно стався конфлікт, на який вона сама ж його і спровокувала, але ніяких погроз в її бік з його сторони не було, більше того під час конфлікту він не використовував нецензурну лайку.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245,251,252,280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, надано:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 829499 від 06.03.2023;

- рапорт працівника поліції від 27.02.2023 про реєстрацію заяви ОСОБА_3 ;

- протокол прийняття заяви про вчинене правопорушення від 27.02.2023 року, у якому ОСОБА_2 повідомляє про те, що 23.02.2023 року о 12:30 годині ОСОБА_1 у садовому товаристві «Мрія» в смт Куліші буд. №15 висловлювався нецензурною лайкою на її адресу;

- письмові пояснення ОСОБА_2 у яких вона зазначила, що 23.02.2023 року о 12:30 годині у садовому товаристві «Мрія» в смт Куліші між нею та ОСОБА_1 стався конфлікт, в ході якого останній висловлювався нецензурною лайкою на її адресу, безпідставно виключив її з членів садової спілки Мрія, постійно провокує її на конфлікти, не надає протоколу засідань учасників спілки, ніколи не звітує про роботу перед товариством;

- письмові пояснення ОСОБА_4 , у яких жінка вказала, що конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 триває шостий рік, під час якого ОСОБА_1 ображає ОСОБА_2 нецензурною лайкою. Останній раз сварка між ними відбулася 23.02.2023;

- письмові пояснення самого ОСОБА_1 , у яких він вказав, що з 2017 року він обіймає посаду голови садового товариства «Мрія» в смт Куліші, членом якого до 2019 року була ОСОБА_2 , оскільки була виключена за заборгованість по внескам до товариства та по електропостачанню. Підтверджує, що 23.02.2023 між ними дійсно стався конфлікт, але ніяких погроз в її бік з його сторони не було.

Диспозиція статті 173 КпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 постанови N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи.

Судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вже біля шести років триває особистий конфлікт, який пов`язаний з виконанням ОСОБА_1 адміністративно-господарських функцій як голови садового товариства «Мрія», про що зазначила і сама ОСОБА_2 а також свідок ОСОБА_4 , на ґрунті чого між ними 23.02.2023 дійсно стався словесний конфлікт.

Таким чином, дії ОСОБА_1 хоча ззовні й охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак їх вчинення не зумовлено хуліганським мотивом, оскільки вони викликані особистими неприязними стосунками з ОСОБА_2 .

Отже, в діях ОСОБА_1 відсутній основний елемент складу адміністративного правопорушення - суб`єктивна сторона, а відтак, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП України передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вказані обставини та беручи до уваги, що в судовому засіданні не доведено суб`єктивну сторону правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП України, суд вважає за необхідне дану адміністративну справу закрити в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодекс України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня її винесення апеляційної скарги.

Суддя: О. А. Караул