П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - Малюк В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород матеріали адміністративної справи про порушення митних правил відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Україна, Закарпатська область, с. Горонда, тимчасово не працюючого, місце проживання АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 від 25.04.2019 року, орган, що видав - 7111, за ст. 472 МК України, -

В С Т А Н О В И В :

04.01.2023 року, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали адміністративної справи про порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України відносно ОСОБА_1 , передано на розгляд судді Малюк В.М.

З матеріалів справи вбачається, що постановою Ужгородського міськрайонного суду від 21.04.2021 року ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів, що становить 4 285,22 грн., з конфіскацією безпосередніх предметів порушення митних правил, а саме: парасольок в кількості 65 шт., вартістю 130 євро, що станом на 17.03.21 згідно курсу НБУ (1 евро - 32.9632 грн.), що становить 4285,22 грн. та стягнуто на користь держави судовий збір в розмірі 454,00 грн.

В подальшому постановою Закарпатського апеляційного суду від 27.09.2022 року, скасовано вищевказану постанову Ужгородського міськрайонного суду та повернуто матеріали справи до Закарпатської митниці для додаткової перевірки (належного оформлення). В даній постанові суду зазначено, які недоліки слід усунути.

Суддя, дослідивши матеріали справи, встановив, що постанова Закарпатського апеляційного суду від 27.09.2022 року не виконана, недоліки не усунуто.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що справа про порушення митних правил підлягає поверненню для проведення додаткової перевірки, виконання вимог зазначених в постанові Закарпатського апеляційного суду від 27.09.2022 року та належного оформлення, з наступних підстав.

Статтею 527 МК України передбачено, що однією з постанов, що виноситься у справі про порушення митних правил митним органом або судом є постанова про проведення додаткової перевірки.

Відповідно до ст. 487 МК України визначено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі, й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного складання такого протоколу - повернути матеріали адміністративної справи органу, який його склав, для належного (додаткового) оформлення.

Відповідно до виписаних у ст.ст. 488,490,494-495 МК України положень, протокол про порушення митних правил - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою, про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого МК України, і є найважливішим джерелом доказів у справах про порушення митних правил.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказав, що термін «кримінальне правопорушення», що міститься у ст. 2 Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має автономне значення і охоплює суворі за своїми наслідками види адміністративних стягнень, до яких належать адміністративний арешт та значні адміністративні штрафи, які фактично носять кримінальний характер з усіма гарантіями ст. 6 Конвенції, а справи щодо їх застосування в силу суворості таких санкцій за суттю є кримінальними (пункти 82, 83 Рішення у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 8 червня 1976 року, пункт 55 Рішення у справі «Гурепка проти України» від 6 вересня 2005 року, пункт 38 Рішення у справі «Менаріні проти Італії» від 27 вересня 2011 року).

З цього слідує, що протокол про порушення митних правил, за вчинення яких митним законом передбачена досить сувора відповідальність, є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення, що вимагає від особи, яка складає такий протокол, здійснення максимально можливою мірою дій, спрямованих на забезпечення можливості притягнення особи, яка скоїла правопорушення, до адміністративної відповідальності шляхом зібрання та фіксації доказів відповідно до вимог закону.

Згідно ст.8 МК України державна митна справа здійснюється на основі принципів, зокрема, законності та презумпції невинуватості, а також додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Статтею 494 МК України передбачено вимоги щодо складання протоколу про порушення митних правил, згідно якої про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Протокол про порушення митних правил повинен містити такі дані: дату і місце його складення; посаду, прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено; місце, час вчинення, вид та характер порушення митних правил; посилання на статтю цього Кодексу, що передбачає адміністративну відповідальність за таке порушення; прізвища та адреси свідків, якщо вони є; відомості щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів, вилучених згідно із статтею 511 цього Кодексу; інші необхідні для вирішення справи відомості.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП та ч.2 ст.495 МК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

За приписами ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до вимог статті 527 МК України по справі про порушення митних правил, в разі неповноти проведеного провадження по справі, яке не може бути усунуте при розгляді справи, або при наявності інших обставин, які перешкоджають розгляду адміністративної справи по суті, суд виносить постанову про проведення додаткової перевірки.

Як слідує зі змісту постанови Закарпатського апеляційного суду від 27.09.2022 року, недоліки які слід було усунути митним органом не виконано. Натомість митним органом, без виконання вказаної постанови суду, яка є обов`язковою до виконання, супровідним листом матеріали повторно надіслано до суду.

Вказані обставини, а також доводи зазначені у постанові суду апеляційної інстанції, унеможливлюють розгляд справи по суті.

На підставі вищевикладеного, доходжу висновку про необхідність направлення матеріалів за вказаним протоколом до Закарпатської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки та належного оформлення протоколу про порушення митних правил.

Враховуючи викладене, вирішити питання, щодо притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності без виконання працівниками митниці зазначених у постанові апеляційного суду вимог на даний час неможливо.

Керуючись ст.256,278, 294 КУпАП, ст.ст.487,494, 529 МК України,

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали адміністративної справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Україна, Закарпатська область, с. Горонда, тимчасово не працюючого, місце проживання АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 від 25.04.2019 року, орган, що видав - 7111, за ст. 472 МК України - повернути до Закарпатської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки та належного дооформлення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її проголошення

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М.Малюк