Справа № 192/1930/22
Провадження № 3/192/54/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Тітова О.О., розглянувши в смт Солоне Дніпропетровської області справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , керівника СФГ «Гриценко», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

З ГУ ДПС у Дніпропетровській області до суду надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-2 КУпАП керівника СФГ «Гриценко» ОСОБА_1 .

З протоколу про адміністративне правопорушення від 21 грудня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 як керівник СФГ «Гриценко» вчинив правопорушення несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати сум єдиного податку по терміну сплати 31.10.2022 року. Порушено п. 57.1, ст. 57 Податкового Кодексу України та ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в суд не з`явився про розгляд справи повідомлений належним чином, в установленому законом порядку, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За таких обставин, відповідно до ст.268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність особи, щодо якої складено протокол.

Суд, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до висновку про закриття провадження у справі з наступних підстав.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.ст.252, 254, 255, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Частина 1 статті 163-2 передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Норма ч.1 163-2 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП. Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією статті з конкретизацією суті порушення відповідно до норм, в даному випадку, податкового законодавства.

Серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті правопорушення, обов`язковим є наведення конкретних обставин та фактів порушення податкового законодавства, яких особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Протокол містить посилання на порушення ОСОБА_1 п.57.1 ст. 57 ПК України.

Статтею 57 Податкового кодексу визначені строки сплати податкового зобов`язання. Пункт перший якої визначає, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказаний граничний строк сплати плати єдиного податку, однак податковий період за який порушено строк сплати податку відповідно до групи платника єдиного податку, тобто конкретних обставин та фактів порушення податкового законодавства, посадовою особою, якою складено протокол не зазначено.

Суд позбавлений процесуальної можливості самостійно визначати, встановлювати фактичні обставини, норми податкового законодавства, порушені ОСОБА_1 та відповідно самостійно кваліфікувати дії особи за відповідними нормами КУпАП. Неконкретність формулювання суті адміністративного правопорушення позбавляє особу щодо якої складено протокол, права здійснювати предметний захист та порушує її процесуальні права.

Згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

В рішенні Європейський суд з прав людини у справі Малофеєв проти Росії, вказав, якщо в протоколі адміністративного правопорушення не відображено всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, або відшукувати докази на користь обвинувачення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, суд позбавлений процесуальної можливості усувати допущені посадовою особою ДПС недоліки чи помилки і як наслідок, дійти висновку про наявність у діях особи складу та події адміністративного правопорушення.

Крім того, надісланий суду протокол не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не зазначене місце та час вчинення правопорушення, а міститься лише посилання на акт камеральної перевірки, відсутній підпис ОСОБА_1 в роз`ясненні прав, передбачених ст.63 Конституції України статтею 268 КУпАП що є суттєвим порушенням прав останнього.

Обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення підтверджуються шляхом надання доказів, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу

Акт камеральної перевірки не може бути єдиним достатнім доказом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки відомості щодо отримання акту ОСОБА_1 та згода з викладеними в ньому фактами відсутні, за таких обставин акт не є беззаперечним доказом наявності викладених в ньому фактів.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (тяготіє до кримінального), тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності її вини, оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП відсутність події і складу адміністративного правопорушення є обставинами, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення. За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Таким чином, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених п.1 ст. 247 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись п.1 ст.247 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1ст. 163-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.О. Тітова