Справа №760/4550/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Педенко А. М. розглянувши матеріали, які надійшли від Солом`янського управління поліції в місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Польщі, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 3 ст. 154 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2023 року близько 08.20 хв., гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , вигулював собаку погоди «американський буллі» без повідка та намордника та під час вигулу не вслідкував за останнім, внаслідок чого собака нанесла тілесні ушкодження собаці породи «тортер`єр», що належить гр. ОСОБА_2 , чим порушив підпункт 5.3, 5.5, 5.6 пункту 5 «Правил утримання собак та котів у м. Києві» рішення Київської міської ради №1079/3912 від 25.10.2007 р. та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи шляхом направлення смс-повідомлення, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. В письмових поясненнях до протоколу зазначив, що вину визнає.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також даною статтею не передбачено обов`язкової участі правопорушника під час розгляду судом справи за ст.154 КУпАП.

Суд дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, а саме: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного висновку.

Згідно з вимогами ст. ст. 278, 280 КУпАП, суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складення протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Нормами ст. 154 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Порядок утримання, використання, визначення ступеня небезпечності (соціальної адаптованості) в умовах міста, визначають права та обов`язки власників собак і котів, а також контроль в цій сфері, встановлюють Правила утримання собак та котів в м. Києві, затверджені рішенням Київської міської ради V сесії V скликання від 25 жовтня 2007 року №1079/3912. Порушення вимог цих Правил тягне за собою адміністративну та/або кримінальну відповідальність фізичних, юридичних та посадових осіб згідно з вимогами чинного законодавства.

Власники собак та котів та/або відповідальні особи за дорученням власника тварини (супроводжувальні особи) мають право знаходитись з собакою або котом поза межами її постійного утримання (супроводжувати її) (п. 5.1 Правил).

Відповідно до п. 5.3 Правил Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити безпеку:

- супроводжуваної тварини;

- оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною твариною;

- дорожнього руху при проходженні з твариною біля транспортних шляхів і при їх переході шляхом

безпосереднього контролю за її поведінкою

Згідно з п. 5.5 Правил дозволяється виводити собак за межі квартири, території подвір`я, організацій, підприємств тощо лише на повідку з прикріпленим до нашийника особистим номерним знаком, а потенційно небезпечних собак та собак, що визнані небезпечними, обов`язково на короткому повідку (не більше 1,2 м) і в наморднику.

Пунктом 5.6 Правил передбачено, що особа, яка супроводжує собаку чи кота, також зобов`язана:

- здійснювати вигул собак без повідка лише в місцях та зонах для вигулу тварин, які позначені відповідними знаками або надписами;

- прибирати екскременти за своїми тваринами в під`їздах багатоквартирних будинків, сходах, ліфтах та інших місцях загального користування (ця вимога не поширюється на власників собак-поводирів);

- навчати собак за визнаними навчальними програмами без повідків і намордників на майданчиках для дресирування.

Власники собаки, яку визнано небезпечною, не мають права вигулювати цих собак без повідка та намордника на території місць або зон для вигулу тварин

Згідно зі ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Виходячи з доказів, наявних в матеріалах справи, винність ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного вище правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.02.2023 р., поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та свідка події ОСОБА_3 .

Таким чином, суд дійшов до висновку про те, що в діях гр. ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, тобто вигулювання собак без повідків і намордників в невідведених для цього місцях, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, останнього слід притягнути до адміністративної відповідальності, виходячи з вимог ст. ст. 154, 33 КУпАП, піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподаткованого мінімуму доходів громадян з конфіскацією собаки.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 40-1, 154, 251 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподатковуваного мінімуму доходів громадян на користь держави, що становить 1700 (тисячу сімсот) грн. з конфіскацією собаки. Штраф підлягає сплаті за наступними реквізитами:

«Адміністративні штрафи та інші санкції», «Штрафи за вироком суду»

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/21081100

Код отримувача (код ЄДРПОУ) : 37993783

Номер рахунку (IBAN):UA0026010

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код класифікації доходів бюджету: 21081100

Призначення платежу: «адміністративний штраф»

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, що становить 536,80 гривні та підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача /код ЄДРПОУ/ 37993783

Р/Рахунок отримувача: UA0026010

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: «Судовий збір».

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: А. М. Педенко