Шаргородський районний суд
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року

м. Шаргород

Справа № 152/298/23

Провадження № 3/152/156/23

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, не є особою з інвалідністю,

за ст. 173 КУпАП

встановив;

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №188854 від 07.02.2023: «31.01.2023 р. о 19.30 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, умисно пошкодив пластикове вікно гр. ОСОБА_2 АДРЕСА_2 , завдав матеріального збитку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані по ст.173 КУпАП.

У якості доказів підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП до матеріалів справи долучено: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 188854 від 07.02.2023 (а.с.2), рапорт чергового ЧЧ Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області із якого вбачається, що 02.02.2023 о 13 год.25 хв. до ЧЧ Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від жительки с. Рахни - Лісові Тульчинського району ОСОБА_2 про те, що з 01.02.2023 по 02.02.2023 в нічний період доби невідома особа, шляхом пошкодження вікна, проникла у належний їй будинок АДРЕСА_2 , звідки можливо здійснила крадіжку будматеріалів та інструментів (а.с.3), письмові пояснення ОСОБА_2 про те, що 02.02.2023 вона приїхала до належного їй будинку АДРЕСА_1 , в якому більше шести років ніхто не проживає і виявила, що у житловому будинку пошкоджена рама пластикового вікна, про що заявила в поліцію (а.с.6), протокол огляду вікна від 02.02.2023 (а.с.8).

Дослідивши матеріали справи вважаю, що провадження в даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст. 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За правилами ч.2 ст.277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП розглядаються протягом доби.

Адміністративне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_1 , згідно протоколу мало місце 31.01.2023. Протокол про адміністративне правопорушення складений 07.02.2023, в провадження суду матеріали надійшли 28.02.2023. Отже строки притягнення особи до адміністративної відповідальності порушені і при цьому, при направленні матеріалів справи до суду суб`єктом, який склав протокол про адміністративне правопорушення, явка ОСОБА_1 до суду не забезпечена.

За приписами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду…, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ДОП СП Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області Дерев`яга С.О., який складав протокол про адміністративне правопорушення не прийняв передбачених законом заходів по встановленню істини по справі, доказів які вказують на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, об`єктивна сторона якого полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян суду не представив, явку ОСОБА_1 до суду не забезпечив.

Таким чином, факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства не доведено, в матеріалах справи відсутні належні докази наявності в діях останнього події і складу адміністративного правопорушення. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що подія мала місце 31.01.2023 о 19 год.30 хв., а із заяви ОСОБА_2 вбачається, що факт пошкодження вікна у її будинку мав місце у період часу з 01.02. по 02.02.2023.

Згідно ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За приписами ст.19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.1998, п.54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19.02.2009), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Також ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

КУпАП визнає відсутність у діянні складу (сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак) адміністративного правопорушення як обставини, що виключають провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП через відсутність всіх складових даного виду адміністративного правопорушення, зокрема об`єкту (суспільних відносини у сфері громадського порядку), об`єктивної сторони (нецензурна лайка у громадському місці, що порушує громадський порядок) та суб`єктивної сторони (усвідомлення особою, що її протиправними діями порушується громадський порядок).

Приймаючи до уваги вище викладене, а також те, що судом використані всі можливі заходи для встановлення істини по справі вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247; ст. ст. 283; 284; 287; 289; ч.2 ст.294 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення,

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Суддя: Т.О. Соколовська