Справа № 529/459/23
Провадження № 3/529/318/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Петренко Л.Є.,

секретаря Звягольської В.А.,

з участю прокурора Скубачевського П.П.,

особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

адвоката Олійник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду об`єднаний адміністративний матеріал, який надійшов від управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та проживаючої в АДРЕСА_1 , працюючої на посаді директора ОЗ «Диканська ЗОШ»,

за ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 113 від 16.03.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Диканської селищної ради Полтавського району Полтавської області восьмого скликання, відповідно підпункту "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, примітки до статті 172-7 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону «Про запобігання корупції» порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені статті 28, 35-1 Закону «Про запобігання корупції» та ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме 25.05.2021 на засіданні 11 сесії Диканської селищної ради 8 скликання особисто публічно не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час розгляду питання № 43 «Про продовження терміну дії договору оренди землі від 14.06.2020, укладеного між Диканською селищною радою та СТОВ «Говтва» з яким у ОСОБА_1 є договірні відносини і від якого вона отримує дохід (орендну плату), чим умисно вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Також, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 114 від 16.03.2023, ОСОБА_1 , будучи депутатом Диканської селищної ради Полтавського району Полтавської області восьмого скликання, відповідно підпункту "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, примітки до статті 172-7 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону «Про запобігання корупції» порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені статті 28, 35-1 Закону «Про запобігання корупції» та ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», тобто вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме 25.05.2021 на засіданні 11 сесії Диканської селищної ради 8 скликання, використовуючи право ухвального голосу, проголосувала за питання № 43 «Про продовження терміну дії договору оренди землі від 14.06.2020, укладеного між Диканською селищною радою та СТОВ «Говтва» з яким у ОСОБА_1 є договірні відносини і від якого вона отримує дохід (орендну плату), чим умисно вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованих їй адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, заперечила, зазначаючи, що нею не було вчинено дій в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки жодного майнового інтересу вона не мала, договір оренди був укладений ще її померлою матір`ю, який нею був переоформлений після вступу у спадщину на своє ім`я. При голосуванні за продовження терміну дії договору оренди ТОВ «Говтва» діяла як депутат та виконувала свої обов`язки, визначені Законом та Конституцією. Вважає, що конфлікту інтересів в її діях не має.

Захисник особи, яка притягується за вчинення адміністративного правопорушення - адвокат Олійник Т.В. просила суд закрити провадження у справі, за відсутністю складу правопорушень, з підстав визначених у письмовому клопотанні.

Прокурор Диканської окружної прокуратури Полтавської області Скубачевський П.П. в судовому засіданні підтримав обставини, викладені в протоколах, просив визнати ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП з накладенням штрафу згідно санкції за більш тяжке правопорушення.

Суддя, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази у справі, встановив наступне.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 вказаних адміністративних правопорушень до протоколів долучено:

-рапорти оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Полтавській області ДСР Національної поліції України Шеремета М. від 16.03.2023;

-письмові пояснення ОСОБА_1 в яких вона відмовилась від дачи пояснень на підставі ст.63 Конституції України;

-копія запиту начальника Управління від 15.12.2022 до Диканської селищної ради;

-копія рішення першої сесії восьмого скликання Диканської селищної ради № 1 від 26.11.2020 «Про початок повноважень депутатів Диканської селищної ради» зі список депутатів;

-копія витягу з протоколу пленарного засідання 11 сесії Диканської селищної ради 8 скликання від 25.05.2021;

-рішення 11 сесії Диканської селищної ради 8 скликання від 25.05.2021 «Про продовження терміну дії договору оренди землі від 14.06.2020 між Диканською селищною радою та СТОВ «Говтва»;

-копія договору оренди землі від орендодавцем ОСОБА_1 та СТОВ «Говтва» від 06.10.2013, строк дії якого 15 років;

-відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з яких вбачається реєстрація права оренди на земельну ділянку за СТОВ «Говтва»;

-відомості розподілу витрат СТОВ «Говтва» від 12.08.2021, згідно якої ОСОБА_1 перераховано на картковий рахунок НОМЕР_1 грн та копія платіжного доручення на вказану суму.

Отже, ОСОБА_1 , як депутату селищної ради, інкримінується вчинення корупційного адміністративного правопорушення, а саме наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів під час розгляду питання № 43 «Про продовження терміну дії договору оренди землі від 14.06.2020, укладеного між Диканською селищною радою та СТОВ «Говтва» з яким у ОСОБА_1 є договірні відносини (договір оренди землі с/г призначення), від якого вона отримує дохід (орендну плату) та вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме 25.05.2021 на засіданні 11 сесії Диканської селищної ради 8 скликання, використовуючи право ухвального голосу, проголосувала за питання № 43 «Про продовження терміну дії договору оренди землі від 14.06.2020, укладеного між Диканською селищною радою та СТОВ «Говтва» з яким у ОСОБА_1 є договірні відносини і від якого вона отримує дохід (орендну плату).

Надаючи оцінку інкрімінованим адміністративним правопорушенням, суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю - ст. 252 КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 3 ст. 8 3акону України «Про статус депутатів місцевих рад» визначено, що депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме: не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватися у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності. На депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «По статус депутатів місцевих рад», ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Отже, депутати місцевих рад, які, крім конституційних гарантій, закріплених у ст. 38 Конституції України, відповідно до Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять. Тобто, до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях ради.

Судом встановлено, що згідно із підпунктом "б" пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII ОСОБА_1 являється суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, як депутата селищної ради.

Згідно зі статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти непізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі-Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій тане приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

За змістом ч. 1 статті 35-1 Закону №1700-VII, правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до ч. 2 статті 35-1 Закону №1700-VII, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона немає права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Правила врегулювання конфлікту інтересів депутата сільської ради закріплені в статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР, у редакції Закону № 1258-ІХ від 19.02.2021, де в частині першій визначено, що депутат сільської ради, публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо не участь осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу ч. 3 статті 59-1 Закон № 280/97-ВР.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а ч. 2 цієї статті за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується тим, що воно вчинюється умисно. Особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується особи і яку вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

З огляду на повноваження ОСОБА_1 , відповідно до частин 2 та 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та органами, виконує їх доручення. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Тобто, ОСОБА_1 брала участь у голосуванні на засіданні 11 сесії восьмого скликання Диканської селищної ради, та її дії реально були спрямовані на реалізацію представницького обов`язку, як депутата селищної ради. За результатами голосування були прийняті рішення Диканською селищною радою восьмого скликання, а не депутатом ОСОБА_1 особисто.

Суд зазначає, що наявність у власності ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :00:006:0708 площею 3,6450 га, яка відповідно до договору оренди землі від 06.10.2013 була передана СТОВ «Говтва», відносно якого сільською радою приймалося рішення «Про продовження терміну дії договору оренди землі», яка знаходиться в комунальній власності територіальної громади, не свідчить про наявність приватного інтересу депутата ОСОБА_1 під час голосування за відповідне рішення ради, оскільки зазначена вище земельна ділянка була передана в оренду СТОВ «Говтва» в 2013 році, тобто до набрання ОСОБА_1 повноважень, як депутата Диканської селищної ради.

Крім того, матеріали справи не містять фактів, які б підтверджували, що отримання ОСОБА_1 орендної плати від СТОВ «Говтва» та її розмір за договором оренди землі від 06.10.2013 залежить від прийнятого рішення Диканською селищною радою від 25.05.2021.

Тобто, в даному випадку відсутній факт реального конфлікту інтересів, тобто наявність приватного інтересу.

Також, відсутні докази, що приватний інтерес ОСОБА_1 суперечить службовим чи представницьким повноваженням та що така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість на прийняття рішень останньою та відсутні докази наявності умислу ОСОБА_1 на вчинення інкримінованих їй адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією

Суд вважає, що передана за рішенням селищної ради СТОВ «Говтва» земельна ділянка в оренду, не має жодного відношення до земельної ділянки яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності та передана нею в оренду.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд зазначає, що при вирішенні питання щодо достатності встановлених під час змагального судового розгляду доказів для визнання особи винуватою суди мають керуватися стандартом доведення (стандартом переконання), що передбачають: «ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і обвинувачений є винним у його вчиненні. Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад та подія адміністративних правопорушень за ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 245, 247, 251, 252, 278-280, 283-285 КУпАП, суд, -

постановив:

Закрити провадження в об`єднаній справі про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією за частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП - у зв`язку із відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Суддя Л.Є. Петренко