ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
24 березня 2023 рокуСправа №: 695/144/23
Номер провадження 3/695/318/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Бойко Н.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Ради адвокатів Черкаської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП в матеріалах справи відсутній, директора ТОВ «Гельмязівське ремонтно-транспортне підприємство», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

13 грудня 2022 року заступником голови Ради адвокатів Черкаської області Деревянком Віталієм Тихоновичем складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЧК № 000019 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Згідно протоколу адміністративне правопорушення серії ЧК № 000019 від 13.12.2022 р. адвокатом Коноваленком Дмитром Сергійовичем 17.10.2022 р. подано адвокатський запит, складений у відповідності до вимог ст. 24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», № 17/10-3 до ТОВ «Гельмязівське РТП» () про отримання інформації щодо трудових відносин, які існували між ТОВ «Гельмязівське РТП» та ОСОБА_2 у період з 01.03.2022 по 12.09.2022 р. та з 26.08.2022 по 12.09.2022 р.

В адвокатському запиті адвоката Коноваленка Д.С. було сформульовано прохання щодо надання інформації та її документального підтвердення стосовно наступного:

1)Чи приймались рішення ТОВ «Гельмязівське РТП» про зупинення дії трудового договору ОСОБА_2 у період з 01.03.2022 по 12.09.2022 року. Якщо так, зазначити в який період, на підставі якого документу відбулось призупинення (надати копії відповідних документів);

2)Чи приймались рішення ТОВ «Гельмязівське РТП» про запровадження простою на підприємстві у період з 01.03.2022 по 12.09.2022 року або до всього підприємства або для посади ОСОБА_2 .? Якщо так, надати копії відповідного наказу (розпорядження) та вказати спосіб, у який даний наказ був доведений до відома ОСОБА_2 ;

3)Чи перебував ОСОБА_2 у період з 01.03.2022 по 12.09.2022 р. та з 26.08.2022 по 12.09.2022 у неоплачуваній відпустці. Якщо так, надати копію наказу ТОВ «Гельмязівське РТП» та заяви ОСОБА_2 про надання йому неоплачуваної відпустки.

28.10.2022 року адвокату Коноваленку Д.С. з порушенням п`ятиденного терміну надійшла відповідь № 45 за підписом директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 , в якій безпідставно відмовлено у наданні інформації, зазначеної в адвокатському запиті № 17/10-3 від 17.10.2022 р.

До ради адвокатів Черкаської області надійшла заява від адвоката Коноваленка Д.С. про притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 за ст. 212-3 ч. 5 КУпАП порушення права на інформацію.

На підставі викладеного, директор ТОВ «Гельмязівське ТРП» ОСОБА_1 надав інформацію на адвокатський запит з порушенням п`ятиденного терміну, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

У судове засідання потерпіла особа - адвокат Коноваленко Д.С. не з`явився, надіслав суду клопотання про розгляд справи про адміністративне правопорушення у його відсутності.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав суду письмові пояснення, згідно яких вину у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, не визнав, та зазначив наступне. Так, відповідно до ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Але, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, він складений 13.12.2022р. Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ЧК №000019 складений із порушенням вимог КУпАП, оскільки звернення від 11.11.2022р. вих. № 11/11-1 з приводу відмови у наданні інформації на адвокатський запит за підписом адвоката Дмитра Коноваленка було подано 22.11.2022р. вх. 21/11/22, а протокол складений 13.12.2022 року, тобто після спливу строку визначеного ч.2 ст. 254 КУпАП. А тому він не може бути належним та допустимим доказом при ухваленні судом рішення.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ЧК №000019 від 13.12.2022р. в ньому вказано особу, яка скоїла адміністративне правопорушення - директор ОСОБА_1 . Проте, інформація стосовно суб`єкта та його посади була встановлена з відкритих джерел. А тому, так як він не був присутній при складенні протоколу, то єдиним документом на підставі якого встановлювалась особа, є інформація з державних відкритих та публічних реєстрів відповідно до ЗУ «Про доступ до публічної інформації». Дата надання інформації з реєстрів є 02.01.20023р., а протокол в свою чергу складено 13.12.2022р., тобто на момент винесення протоколу інформації про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, не було встановлено.

Також в протоколі зазначено, що він має з`явитися для дачі пояснень на 14.12.2022р. на 14:00 год, до приміщення Ради адвокатів Черкаської області, проте протокол складено 13.12.2022, тобто на один день раніше. Тим самим його умисно позбавлено права на захист. Також в протоколі не відображено жодного аналізу пояснень, які були подані ним.

Також, він в наданих письмових поясненнях зауважив щодо відсутності доказів по справі. Так, виходячи зі змісту протоколу, його звинувачують в порушенні строку на надання інформації та в безпідставному відмовленні в наданні інформації на адвокатський запит від 17 жовтня 2022р. вих. №17/10-3 за підписом адвоката Коноваленко Д.С. Він звернув увагу на копію опису вкладень в цінний лист та чек на аркуші справи 16, де відображено 3 документа: опис, чек, та роздруківка поганої якості. Опис, як доказ відправлення не може вважатися належним доказом. По-перше дата відправки стоїть 19.10.2022 (штемпель поштового відділення), а чек як доказ направлення містить дату відправки 23.09.2022, що незрозуміло взагалі чи був відправлений даний лист, і яке відношення до справи має даний долучений чек. По-друге в найменуванні предметів вказано адвокатський запит від 19.10.2022 №19/10-1 в свою чергу до матеріалів справи долучено адвокатський запит від 17.10.2022р. вих. №17/10-3. По-третє в описі відсутнє найменування об`єкта поштового зв`язку де відбувалася відправка. Отже він вважає, що в матеріалах справи відсутня інформація про факт направлення даного адвокатського запиту.

Окрім цього, він просив суд звернути увагу, що його звинувачують за несвоєчасне отримання відповіді. В свою чергу, факт отримання відповіді сторона підтверджує, однак не надає доказів коли вона отримала дану відповідь. Відповідь на адвокатський запит була отримана 28.10.2022, також виходячи з відповіді на а.с. 17 -18, запит було отримано 25.10.2022, отже виходячи з матеріалів справи, адвокат відповідь отримав 28.10.2022р. - фактично на 3 день. А тому, відсутні докази порушення надання відповіді. Окремо просив суд звернути увагу на той факт, що в матеріалах справи відсутні докази направлення адвокатського запиту від 17.10.2022 вих. №17/10-3, адже жодного доказу який підтверджував факт направлення в матеріалах справи немає, а отже доказів стосовно того, що відповідь не була отримана є абсурдною та такою, що не відповідає дійсності.

Разом з тим, в порушення вимог ст.256 КУпАП уповноважена посадова особа органу не вказала в протоколі про адміністративне правопорушення коли особа отримала адвокатський запит та коли настав настала відповідальність за не направлення відповіді. Крім того, до протоколу не додано жодних належних, допустимих, достовірних доказів, передбачених ст.251 КУпАП, які б підтверджували, що директор ТОВ «Гельмязівського РТП» ОСОБА_1 дійсно отримав адвокатський запит від 17.10.2022 вих. 17/10-3 та в нього виник обов`язок надати відповідь саме на запит, який вказано в протоколі. Вказані обставини жодними документами не зафіксовані.

Також, протокол про адміністративне правопорушення було винесено завчасно без встановлення всіх обставин справи, а саме: підтвердження направлення адвокатського запиту, адже за відсутності доказів направлення та недоведеність даного направлення, немає підстав притягти його до відповідальності за ненадання чи невчасне надання відповіді на адвокатський запит, доказів направлення якого немає.

Просив закрити провадження у справі №695/144/23 про адміністративне правопорушення про його притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 1213 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні адвокат Штундер Я.Г. просив закрити провадження у справі №695/144/23 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 1213 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Суддя, дослідивши матеріали справи, оцінюючи наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Так, суд зобов`язаний виконувати завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення, передбачені ст.1 КУпАП, у якій зазначено, що завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно ст.ст. 251, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Диспозицією ч. 5 ст. 212-3 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Об`єктивна сторона даного адміністративного правопорушення полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у випадках, коли така інформація підлягає наданню на запит громадянина чи юридичної особи, відповідно до названого Закону.

За змістом положень частин 1 та 2 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Відповідно до п. 9-1 ч. 1 ст. 255 КУпАП, уповноваженими особами на складання протоколів про адміністративне правопорушення за ст. 212-3 КУпАП у частині, що стосується порушення права на інформацію відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є Голова ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, або уповноважений радою член ради адвокатів.

Відповідно до пункту 3 Розділу II «Оформлення протоколів про адміністративні правопорушення» Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя або уповноваженим радою членом ради адвокатів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 27 (із змінами, внесеними згідно з Рішенням Ради адвокатів № 238 від 19.11.2013), провадження за заявою про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 212-3 КУпАП (порушення права на інформацію), у частині порушення права на інформацію, порушується за заявами адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена, на території юрисдикції відповідної ради адвокатів регіону, за адресою робочого місця адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати, або за місцем знаходження органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, що допустили адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рада адвокатів регіону у період між конференціями адвокатів регіону виконує функції адвокатського самоврядування.

Відповідно до підпунктів 1, 7 ч. 4 ст. 48 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рада адвокатів регіону представляє адвокатів регіону; сприяє забезпеченню гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних і соціальних прав адвокатів.

Згідно норм ст. 15 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатське об`єднання є юридичною особою, створеною шляхом об`єднання двох або більше адвокатів (учасників), і діє на підставі статуту.

Із звернення вих. № 11/11-1 від 11.11.2022 р., яке міститься в матеріалах справи, вбачається, що воно адресоване Раді адвокатів Черкаської області, розташоване за адресою: 18000, м. Черкаси, вул. Гоголя, 224, від імені адвоката Адвокатського об`єднання «Коноваленко та партнери» Національної асоціації адвокатів України Коноваленка Дмитра Сергійовича з приводу відмови у наданні інформації на адвокатський запит. Юридичною адресою даного адвокатського об`єднання є: 03150, м. Київ, р-н Голосіївський, вул. Лабораторна, 33/37.

Відповідно до інформації з державних відкритих та публічних реєстрів відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 02.01.2023 року ОСОБА_1 являється директором ТОВ «Гельмязівське РТП», яке розташоване за адресою: вул. Корольова, 66, с. Гельмязів Золотоніського району Черкаської області.

А тому провадження у частині порушення права на інформацію, порушилося Радою адвокатів регіону Черкаської області, за заявою адвоката Коноваленка Д.С. за місцем знаходження підприємства, якому було надіслано адвокатський запит про надання інформаці ТОВ «Гельмязівське РТП».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЧК № 000019 від 13.12.2022 р. відносно ОСОБА_1 , у фабулі даного протоколу зазначено, що він складений заступником Голови Ради адвокатів Черкаської області Деревянком Віталієм Тихоновичем, натомість підписаний даний протокол В.о. Голови Ради адвокатів Черкаської області Деревянко В.

Крім того, матеріалах справи міститься доручення № 21 від 22.11.2022 р., підписане В.о. Голови Ради адвокатів Черкаської області Деревянко В., яким Рада адвокатів Черкаської області уповноважує члена Ради адвокатів Черкаської області Деревянка Віталія Тихоновича на здійснення дій, пов`язаних з розглядом адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-3 КУпАП, за заявою адвоката Коноваленка Д.С.

У своєму зверненні вих. № 11/11-1 від 11.11.2022 р. адвокат Коноваленко Д.С. зазначив, що він звернувся із адвокатським запитом № 17/10-3 від 17.10.2022 до ТОВ «Гельмязівське РТП» з приводу отримання інформації щодо трудових відносин, які існували між ТОВ «Гельмязівське РТП» та ОСОБА_2 у період часу з 01.03.2022 по 12.09.2022 року та з 26.08.2022 по 12.09.2022 року, та просив Раду адвокатів ініціювати питання щодо притягнення директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності згідно чинного законодавства у зв`язку з ненаданням відповіді на адвокатський запит адвоката Коноваленка Дмитра Сергійовича від 17.10.2022 № 17/10-3.

Крім того, він зазначив, що до звернення додані додатки: копія адвокатського запиту від 17.10.2022 р. № 17/10-3; копія ордеру серія СА № 1037941 від 17 жовтня 2022р.; копія договору на надання правової (правничої) допомоги № 22/09 від 22.09.2022 р., укладеного між Адвокатським об`єднанням «Коноваленко та партнери» в особі керуючого партнера Коноваленка Д.С., що діє на підставі статуту, та ОСОБА_2 ; копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ЧК № 001156; копія заяви-згоди ОСОБА_2 від 17.10.2022р. на обробку та поширення персональних даних; копію опису цінного листа та копію накладної № 362. Проте копія вищевказаного свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю відсутня в матеріалах справи.

Як вбачається з матеріалів справи адвокату Коноваленку Д.С. на адвокатський запит надана відповідь № 45 від 28.10.2022 за підписом директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 , в якій він вказує на те, що 25.10.2022 року ТОВ «Гельмязівське РТП» отримало адвокатський запит вих. № 19/10-1 від 19.10.2022, та зазначає, що запитувана інформація відносно ОСОБА_2 є конфіденційною інформацією про особу, а тому може бути надана лише за заявою-згодою особи на обробку персональних даних, де засвідчено підпис даної особи нотаріусом. А в адвокатському запиті надана копія заяви-згоди не містить відмітки нотаріуса про посвідчення справжності підпису ОСОБА_2 на документі, а тому ТОВ «Гельмязівське РТП» не може надати конфіденційну інформацію без надання належним чином письмової згоди ОСОБА_2 на розкриття даної інформації.

Отже, в матеріалах справи наявні розбіжності, а саме: в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЧК № 000019 від 13.12.2022, та в наданих адвокатом Коноваленко Д.С. документах мається посилання на адвокатський запит № 17/10-3 від 17.10.2022 р., натомість відповідь № 45 від 28.10.2022 директор ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 надає на адвокатський запит № 19/10-1 від 19.10.2022.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серія ЧК № 000019 від 13.12.2022 директору ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 інкримінують несвоєчасне надання інформації на адвокатський запит з порушенням п`ятиденного терміну.

Натомість, дослідивши матеріалаи справи, встановлено, що відповідь на адвокатський запит адвокатом Коноваленком Д.С. була отримана 28.10.2022, фактично на третій день. Тобто, до протоколу не додано жодних доказів, які б підтверджували, що відповідь на адвокатський запит надано після спливу відведеного на це законом п`ятиденного терміну.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення серія ЧК № 000019 від 13.12.2022 року вказано, що директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 викликають до Ради адвокатів Черкаської області на 14.12.2022 року на 14:00 для дачі пояснень стосовно адвокатського звернення адвоката Коноваленка Д.С., що підтверджується листом та письмовими поясненнями директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 № 65 від 12.12.2022 р. Однак, його письмові пояснення не враховані під час складення протоколу та взагалі даний протоколі був складений завчасно з порушенням вимог КУпАП, а саме 13 грудня 2022 року.

Враховуючи все вищевикладене, у контексті положень ст.ст. 1, 7, 9, 251, 254,256 КУпАП вказаний протокол про адміністративне правопорушення не може вважатися належним та допустимим доказом вчинення ОСОБА_1 вказаного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

За таких обставин, провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Згідно з вимогами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Для визнання діяння правопорушенням і, відповідно, застосування передбачених правовими нормами санкцій, необхідно встановити наявність у діянні особи складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В силу ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948р. та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 р., ратифікованою Україною передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Приймаючи до уваги, що всі сумніви щодо доведеності вини правопорушника слід тлумачити на його користь, за відсутності переконливих доказів вини ОСОБА_1 , суд приходить до висновку, що при розгляді справи не доведено, що в діях директора ТОВ «Гельмязівське РТП» ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, а вказане правопорушення задокументовано в законний спосіб, з огляду на вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.164 КУпАП, санкція якої передбачає стягнення у вигляді

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Відповідно до рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Так, згідно п.4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., з наступними змінами, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з обов`язком держави виконати рішення ЄСПЛ у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до ЄСПЛ.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об"єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з"ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Підсумовуючи викладене, оцінюючи надані докази, суд приходить до висновку, що обставини, які викладені в протоколі серії ЧК № 000019 від 13.12.2022 року не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП, та в діях директора ТОВ Гельмязівьке ТРП» ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, а отже провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.1, 7, 9, 212-3, 245, 247, 251, 252, 265, 280, 284, 287, 294 КУпАП, ЗУ "Про судовий збір",

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП закрити на підставі ч.1 п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів.

Суддя Бойко Н.В.