ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 року сел. Підволочиськ

Суддя Підволочиського районного суду Тернопільської області Сташків Н. Б., розглянувши матеріали, що надійшли з Головного управління ДПС у Тернопільській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, керівника/головного бухгалтера ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП»,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

01 лютого 2023 року, за результатами камеральної перевірки своєчасності подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за три квартали 2022 року ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП», , встановлено, що посадова особа керівник/головний бухгалтер ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» ОСОБА_1 допустив порушення встановленого законом порядку подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 3 квартали: декларацію подано 10 листопада 2022 року, при граничному терміні подання 09 листопада 2022 року, чим порушено пп. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49, Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010, із змінами та доповненнями, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Будучи належним чином повідомленим про дату та місце розгляду справи, шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду рекомендованим поштовим відправленням, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причину неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким є обов`язковою присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) 07.07.1989р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин, неявка особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, належним чином повідомленої про час та місце судового розгляду справи являється її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав,

За наявності передбачених законом підстав, а також з огляду на дотримання судом вимог ст.38, 277 КУпАП та враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі доказів наявних в матеріалах справи.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку:

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до пункту 46.1 статті 46 ПКУ податкова декларація - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених Кодексом) контролючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору.

Відповідно до пункту 16.1 статті 16 Кодексу платник податків зобов`язаний, зокрема: подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи; подавати контролюючим органам інформацію, відомості про суми коштів, не сплачених до бюджету в зв`язку з отриманням податкових пільг (суми отриманих пільг) та напрями їх використання (щодо умовних податкових пільг - пільг, що надаються за умови використання коштів, вивільнених у суб`єкта господарювання внаслідок надання пільги, у визначеному державою порядку).

Відповідно до пп. 49.18.2 п.49.18 ст.49 Податкового кодексу України, податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно п.47.1 ст.47 відповідальність за неподання, порушення порядку заповнення документів податкової звітності, порушення строків їх подання контролюючим органам, недостовірність інформації, наведеної у зазначених документах несуть: юридичні особи, резиденти або нерезидент України, які відповідно до цього кодексу визначені платниками податків, а також їх посадові особи.

Відповідно до пункту 120.1 статті 120 ПКУ неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, Податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання. Ті самі дії, вчинені платником додатків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, тягнуть за собою Накладення штрафу в розмірі 1020 гривень за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як встановлено з матеріалів справи ОСОБА_1 працює керівником/головним бухгалтером ТзОВ «ЛАЙ БУД ГРУП» та несе відповідальність за подання декларації.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП доведена матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення №51/19-00-04-07 від 01 лютого 2023 року, згідно якого, при проведенні камеральної перевірки ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» встановлено, що посадова особа керівник/головний бухгалтер ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» ОСОБА_1 допустив порушення встановленого законом порядку подання податкової декларації з податку на прибуток підприємства за 3 квартали: декларацію подано 10 листопада 2022 року, при граничному терміні подання 09 листопада 2022 року, чим порушено пп. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49, Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010, із змінами та доповненнями, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

-актом про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на прибуток ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» () за три квартали 2022 року №6257/19-00-04-07/42250932 від 20 грудня 2022 року, у відповідності до якого, перевіркою встановлено , що ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» несвоєчасно подато податкову деклараці. З податку на прибуток підприємств за 3 квартали 2022 року по терміну 09 листопада 2022 року. За несвоєчасне подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 3 квартали 2022 року встановлено порушення вимог підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 49.2 п.69.1 ст.69 підрозділу 10 розділу ХХ ««Перехідні положення» ПКУ, з врахуванням змін, внесених Законом України від 12 травня 2022 року №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших закоів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів, єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану».

-запрошенням для складання, ознайомлення, підписання та отримання протоколу про адміністративне правопорушення, складеного на підставі акту перевірки від 20.12.2022р. №638/6/19-00-04-07 від 20.01.2023

-рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення,

-актом № б/н від 01 лютого 2023 року неявки посадової особи ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» для складання та підписання протоколу про адміністративне правопорушення. у визначений у запрошенні час.

За таких обставин, вважаю, що в діях керівника/головного бухгалтера ТОВ «ЛАЙФ БУД ГРУП» ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки вищезазначені факти його вини є переконливими, достатніми, в повному обсязі відповідають фактичним обставинам справи та знайшли своє підтвердження в доказах, які містяться в матеріалах справи.

При цьому, обставин, які б спростовували зазначений висновок суду і були підставами для закриття провадження в справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1КУпАП, при розгляді справи не встановлено.

Відповідно до ч. 1 ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до положень ст.23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно вимог ст.33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Враховуючи викладене та з урахуванням особи ОСОБА_1 , обставин, викладених у ст.ст.33-35 КУпАП, вважаю можливим застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч.1ст.163-1 КУпАП.

На думку суду застосування такого заходу буде необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КупАП, у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір у відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір», що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 536,80 грн.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 283-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення в розмірі 536,80 гривень (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок) .

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Тернопільського апеляційного суду через Підволочиський районний суд Тернопільської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя-підпис

згідно з оригіналом:

Суддя Підволочиського районного суду

Тернопільської області Н.Б.Сташків