Провадження № 3/760/147/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Педенко А.М. розглянувши матеріали, що надійшли з Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173, ст. 185 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

27.10.2022 р. приблизно о 18 год. 00 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи в алкогольному сп`янінні за адресою: АДРЕСА_1 , погрожував фізичною розправою та нецензурною висловлювався на адресу поліцейських та оточуючих громадян, на зауваження поліцейського не реагував, ставав в бойову стійку, чим вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173, ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи шляхом направлення смс-повідомлення, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також даною статтею не передбачено обов`язкової участі правопорушника під час розгляду судом справи за ст.173 та ст. 185 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положення ст. 251 КУпАП регламентують, що такі обставини, які підлягають доказуванню в справі, встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, який за змістом ч. 1 ст. 256 цього Кодексу, має містити, окрім іншого, суть адміністративного правопорушення і нормативний акт, що передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи. яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих свідків; а також іншими документами.

За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП, передбачає, що адміністративна відповідальність за даною нормою настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

За змістом диспозиції ст. 185 КУпАП, вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, виражається в наявності законної вимоги працівника поліції до осіб, що порушують громадський порядок, припинення правопорушень та дій, що перешкоджають здійсненню повноважень поліції.

Як вбачається з протоколів від 27 жовтня 2022 року серії АА № 334871 та серії АА № 334870, протоколу про адміністративне затримання серії АЗ № 133824 відносно ОСОБА_1 в них розкрито суть вчиненого адміністративного правопорушення відповідно до диспозицій ст. 173, ст. 185 КУпАП, зазначено які конкретні дії ОСОБА_1 , свідчать про невиконання законних розпоряджень інспектора поліції.

Однак, згідно ст. 38 КУпАП, якщо справа про адміністративне правопорушення підвідомча суду, адміністративне стягнення може бути накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Встановлено, що правопорушення було вчинено 27.10.2022 р., тобто на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП закінчились, тому суддя приходить до висновку про закриття провадження в справі згідно п. 7 ст. 247 КУпАП

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 38, 173, 185, 247 п. 7, 251 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП та закрити провадження у справі у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом 10 днів з моменту винесення.

Суддя: