Єдиний унікальний номер: 379/130/23
Провадження № 3/379/93/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко О.О.,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 27.01.2023 з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянинки України, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, до адміністративної відповідальності раніше не притягувалася,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №070320, складеного 27.11.2022 інспектором СРПП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Свистуном О.О. на ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП, 27.11.2022 близько 13-30 год ОСОБА_2 у громадському місці біля будинку АДРЕСА_1 висловлювалась нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що того дня до неї у двір прийшов сусід ОСОБА_3 , з яким у неї склались неприязні відносини, та почав ображати її нецензурною лайкою і звинувачувати у чіплянні до його дітей. Всю розмову чув її чоловік, з яким вона в той момент говорила по телефону. Саме її чоловік і викликав поліцію. В подальшому, коли приїхала поліція, вона вийшла на вулицю біля свого двору і їхній конфлікт з сусідом ОСОБА_3 продовжився. В ході сварки вони з ОСОБА_3 ображали одне одного нецензурною лайкою, але сварка була зумовлена саме особистими неприязними відносинами та довготриваючим конфліктом із сусідом.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суд зауважує, що об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є хуліганський мотив. При цьому, умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. Відсутність відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі діяння спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, - унеможливлює кваліфікацію дій як хуліганства навіть за умови їх вчинення у громадському місці в присутності сторонніх осіб.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №070320 від 27.11.2022, ОСОБА_2 інкримінується вчинення хуліганських 27.11.2022 близько 13-30 год у громадському місці біля будинку АДРЕСА_1 , що полягали у висловлюваннях нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_3 ..

З пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та досліджених судом матеріалів встановлено, що 27.11.2022 близько 13-30 год між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є сусідами, на ґрунті особистих довготривалих неприязних відносин виник конфлікт, що стався на території приватного домоволодіння ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 , яке у розумінні диспозиції ст.173 КУпАП не є громадським місцем.

З наведеного суд приходить до висновку про відсутність у даному випадку об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, судом встановлено, що між сторонами ще раніше виникли та вже існували неприязні сусідські відносини, через які фактично мав місце конфлікт 27.11.2022, а тому в діях ОСОБА_2 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд констатує, що матеріалами справи не підтверджується наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, зокрема, об`єктивна і суб`єктивна сторони цього правопорушення відсутні.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведених вище обставин суд приходить до висновку про те, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО