ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1979/23
провадження № 3/753/1509/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Просалова О.М., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу, ОСОБА_1 , 02.02.2023 року о 18 годині 30 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив конфлікт з сестрою - ОСОБА_2 , під час якого ображав нецензурною лайкою та погрожував, чим своїми діями вчинив домашнє насильство психологічного, тобто скоїв правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч. 1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він проживає зі своєю сім`єю, матір`ю та сестрою у одній квартирі. В квартирі 4 кімнати, тому він намагається зайвий раз не контактувати з сестрою. При цьому, він допомагає старенькій матері, вирішує побутові питання, що виникають у квартирі та сплачує комунальні послуги за квартиру. ОСОБА_2 систематично вчиняє сварки на побутовому підґрунті, не доглядає за матір`ю, розповідає різні брехливі історії про нього сусідам у будинку. 02.02.2023 року конфлікт виник через перегорівшу лампочку в квартирі, а саме через те, що його сестра ніколи не купляє та не замінює лампочки у квартирі, при чому постійно спеціально включає світло по всій квартирі та не вимикає його за собою. Загалом, конфлікти на побутовому підґрунті виникають постійно, сестра не хоче платити свою частину на комуналку та побутові речі, ображає матір, постійно провокує конфлікти, свариться, погрожує викликати поліцію та засудити ОСОБА_1 . При цьому, підстав для виклику працівників поліції не було. ОСОБА_1 просив допитати його матір - ОСОБА_3 , яка являється свідком постійних прискіпувань ОСОБА_2 до нього.

Свідок ОСОБА_3 , будучи попередженою про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України та будучи приведеною до присяги, суду пояснила, що вона проживає у квартирі з донькою ОСОБА_2 та Сином ОСОБА_1 і його дружиною. Конфлікти виникають через те, що доньці ОСОБА_2 неможливо нічого сказати, вона одразу починає ображати та обзивати її. ОСОБА_3 доглядає син, коли вона захворіла викликав лікаря, купляв ліки. ОСОБА_2 - її донька, два рази виходила заміж та йшла з дому, потім поверталася після розлучень, а син - ОСОБА_3 постійно проживав в цій квартирі. При цьому, син проживає у маленькій кімнаті, а ОСОБА_2 зайняла дві кімнати, одну з яких просто закрила на ключ і нікого туди не пускає. 02.02.2023 року ОСОБА_1 зробив ОСОБА_2 зауваження щодо лампочок, а вона почала кричати, вчинила скандал та викликала поліцію.

Потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що ОСОБА_1 постійно її принижує та прискіпується до неї, вона кожного місяця перекидає йому на картку гроші за комунальні послуги. 02.02.2023 року конфлікт виник через те, що вона не вимкнула світло. ОСОБА_2 зазначила, що вона працює, йде на роботу зранку та пізно приходить додому. При цьому, коли вона приходить і починає користуватися предметами спільного побуту, ОСОБА_1 починає конфлікти.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Вимогами ст. 251 КУпАП передбачено поняття доказів та порядок їх збирання у справі про адміністративне правопорушення, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не передбачено.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються зокрема пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, дані про свідків події.

Відповідно до вимог «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» затвердженої Наказом МВС № 1376 від 06.11.2015 р. до протоколу додається - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складення).

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Крім цього, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.09.2016 року «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство визначено як форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Так, наявна у матеріалах справи заява ОСОБА_2 (а.с. 2) не містить відміток про реєстрацію уповноваженим органом національної поліції та даних про посадову особу, якою вона була відібрана. Тому, суд не може визнати вказану заяву належним та допустимим доказом. Наявний у матеріалах рапорт працівника поліції (а.с. 3) містить дані про факт складання працівниками поліції протоколу серії ВАБ № 275502. При цьому, матеріали справи не містять пояснень сторонніх осіб - свідків події.

Разом з тим, пояснення допитаних у судовому засіданні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у своїй сукупності характеризують подію, що відбулася 02.02.2023 року між особами, які спільно проживають, як подію, що відбулася внаслідок використання особами предметів спільного побуту та вирішення ними соціально-побутових питань.

При цьому, суд не вважає, що дії ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 у даному випадку містять ознаки домашнього насильства, зокрема врахувавши і те, що під час допиту ОСОБА_2 в судовому засіданні не було здобуто доказів, що дії ОСОБА_1 призвели до наслідків такого насильства, а саме викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Згідно положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути підставою для притягнення особи до відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та враховуючи положення ч.1 ст. 247 КУпАП, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, а тому з цих підстав провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ч. 1 ст. 173-1, п.1 ст.247, ст. 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 173-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: