СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
ун. № 759/3472/23
пр. № 3/759/2279/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2023 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України, який зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення №4686 від 16 лютого 2023 року ОСОБА_1 , директор ТОВ «СОТА-АЛЬЯНС» вчинив порушення порядку проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункових операцій без застосування РРО та без подальшої невидачі розрахункового документа, а також не забезпечено облік товарних запасів за місцем їх реалізації до перевірки не надано документи, що підтверджують походження товару.

Даними діями ОСОБА_1 порушив п.1, п.2 та п. 12 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

За вчинення даного правопорушення встановлена адміністративна відповідальність у відповідності до ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Згідно вимог ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, на адресу суду надіслав клопотання про розгляд справи без його участі.

Таким чином, зважаючи на правила ст.ст. 268, 277 КУпАП, у зв`язку з тим, що в справі є достатні дані про обізнаність особи зі своїми правами, про місце розгляду справи в суді, суд розглянув дану справу у відсутності правопорушника.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. "Якименко проти України"; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. "Мороз та інші проти України" та інші).

Враховуючи той факт, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 155-1 КУпАП, не віднесено до таких, які підлягають розгляду за обов`язкової присутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, а тому суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

Згідно зі статтею 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачена відповідальність, за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З Протоколу про адміністративне правопорушення №4686 від 16 лютого 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 порушив п.1, п.2 та п. 12 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», що виявило у проведенні розрахункових операцій без застосування РРО та без подальшої невидачі розрахункового документа, а також не забезпеченні обліку товарних запасів за місцем їх реалізації до перевірки не надано документи, що підтверджують походження товару.

Обставини викладені у Протоколі №4686 від 16 лютого 2023 року підтверджуються актом фактичної перевірки від 23.01.2023 року.

Факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП підтверджується зібраними доказами у справі та матеріалами справи, а саме: Протоколом про адміністративне правопорушення №4686 від 16 лютого 2023 року та Актом (довідкою) фактичної перевірки .

За результатами дослідження в судовому засіданні доказів, що містяться в матеріалах справи, жодних сумнівів щодо наявності події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП, та доведеності винуватості ОСОБА_1 у його вчиненні у суду не виникло.

У відповідності до ст. 23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За порушення ч.1 ст. 155-1 КУпАП передбачена відповідальність у вигляді накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за скоєння ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, суд враховує характер вчиненого ним адміністративного правопорушення, особу правопорушника: вік, соціальне положення та рівень правосвідомості, ступінь його вини та відношення до скоєного адміністративного правопорушення, відсутність пом`якшуючих чи обтяжуючих вину обставин, відсутність відомостей про попередні притягнення до адміністративної відповідальності.

До того ж, при накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суд керується поняттям судової дискреції (судового розсуду), що охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, та інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного стягнення тощо.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа "Довженко проти України"), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

Відповідно до положень ст. 22 КУпАП України, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Приймаючи до уваги малозначність правопорушення, обставини скоєння адміністративного правопорушення та відсутність будь-яких наслідків, вважаю за можливе застосувати до ОСОБА_1 ст.22 КУпАП та звільнити його від адміністративної відповідальності, обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до вимог ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження

Керуючись ст. 22, 24, 33-35, 36, 155-1,294 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого ним правопорушення та оголосити йому усне зауваження.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.О.Горбенко