Справа № 642/1753/22
Провадження №3/642/33/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 (з обслуговування залізничної станції) Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який мешкає за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2022 року близько 11 год. 20 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою м. Харків, пл. Привокзальна, 1, ст. «Харків-Пасажирський», платформа № 6, вагон № 10221 пасажирського потягу № 64 «Київ-Харків», перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та знаходячись у громадському місці нецензурно лаявся, порушував спокій громадян та громадянський порядок, на численні зауваження не реагував, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, зокрема шляхом направлення смс-повістки за номером телефону зазначеному в протоколі, згідно роздруківки судова повістка доставлена.

Крім того судом було винесено постанову про доставку ОСОБА_1 в судове засідання приводом через органи поліції, яка не була виконана через неможливість встановлення місця знаходження останнього. Одночасно працівником поліції надано додаткову інформацію про те, що ОСОБА_1 достовірно обізнаний про складення відносно нього матеріалу про адміністративне правопорушення.

З огляду на зазначене, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_1 , про розгляд справи повідомлений належним чином, у зв`язку з цим, розгляд справи проведено у відсутність особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, а також з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КпАП України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КпАП України).

З урахуванням викладеного та на підставі положення ст. 268 КУпАП, суддя дійшов висновку щодо можливості розгляду справи у відсутність повідомленого ОСОБА_1 , оскільки, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу та повідомлення його про час та місце слухання справи про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду та не повідомив суд про причини не явки.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

На підставі досліджених доказів наданих до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, суддя прийшов до висновку, що ОСОБА_1 , винний у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та підлягає притягненню до адміністративної відповідальності, що підтверджується письмовими матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , випискою № 362 від 23.11.2022 відповідно до якої встановлено перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння, оформленим маршрутом провідника ОСОБА_1 , відеозаписом з нагрудної камери працівника поліції.

При накладанні адміністративного стягнення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, судом враховується: характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, наслідки, що настали та обставину, що пом`якшує відповідальність.

Обставин, які б обтяжували чи пом`якшували відповідальність, відповідно до ст.ст.34, 35 КУпАП, при розгляді справи не встановлено.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, особу та майновий стан правопорушника, наявності обставин, що пом`якшують та відсутність обставин, що обтяжують його відповідальність, суд вважає, що ОСОБА_1 , слід призначити адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст. 173 КУпАП, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

На підставі ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536 грн 80 коп.

Керуючись статтями 27, 34-36, 173, 221, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в дохід держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн..

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп.

Згідно з положеннями ст.303КупАП постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

У разі несплати добровільно суми штрафу в строк 15 діб з дати набрання чинності постановою, штраф стягується в двократному розмірі.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова.

Суддя О.В. Бородіна