Справа № 395/4/23
Провадження № 3/395/38/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2023 року м. Новомиргород

Суддя Новомиргородського районного суду Кіровоградської області Володимир Орендовський, з участю секретаря судового засідання Наталії Піддубної, з участю прокурора Новомиргородського відділу Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області Олега Ібрагімова, з участю ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новомиргороді матеріали адміністративної справи, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Капітанівка, Новомиргородського району, Кіровоградської області, українки, громадянки України, директора ЗДО «Веселка», яка зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , яка раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності,

за ст.ст.172-7 ч.1, ч.2 КУпАП України,

ВСТАНОВИВ:

05 січня 2023 року до суду надійшли протоколи про адміністративне правопорушення № 205/22 та № 206/22 від 21 грудня 2022 року щодо ОСОБА_2 , складені старшим оперуповноваженим сектору Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Іщенком В.В.

Відповідно до архівного витягу від 06.09.2022 року встановлено, що розпорядженням селищного голови № 76 від 10.05.2005 р. ОСОБА_2 призначено на посаду завідуючої дитячим садком. Згідно трудової книжки встановлено, що за рішенням Капітанівської селищної ради № 575 від 30.07.2019 р. посаду завідуючої дитячим садком змінено на директора ЗДО «Веселка». 25.06.2021 р. рішенням Новомиргородської міської ради Кіровоградської області сьомої сесії восьмого скликання «Про зміну назви закладів дошкільної освіти» Капітанівський дошкільний навчальний заклад загального типу «Веселка» Капітанівської селищної ради Новомиргородського району Кіровоградської області змінено на Капітанівський заклад дошкільної освіти «Веселка» загального типу Новомиргородської міської ради Кіровоградської області (далі - ЗДО). Рішенням сьомої сесії Новомиргородської міської ради VIII скликання № 268 від 25.06.2021 р. затверджено статут Капітанівського закладу дошкільної освіти «Веселка» загального типу Новомиргородської міської ради Кіровоградської області (далі - Статут).

Відповідно до розділу VIII «Управління закладом дошкільної освіти» керівництво закладом дошкільної освіти здійснює його директор. Директор закладу дошкільної освіти здійснює безпосереднє керівництво закладом і несе відповідальність за освітню, фінансово-господарську та іншу діяльність закладу освіти. Директор закладу дошкільної освіти: організовує діяльність закладу дошкільної освіти; вирішує питання фінансово-господарської діяльності закладу дошкільної освіти за погодженням із засновником; призначає на посаду та звільняє з посади працівників, визначає їх функціональні обов`язки; видає у межах своєї компетенції накази і контролює їх виконання. Таким чином, ОСОБА_2 , як директор ЗДО, наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими повноваженнями і в розумінні п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є посадовою особою юридичної особи публічного права.

Згідно з актовим записом про шлюб № 25 від 07.09.1991 року «Відомості про осіб, які реєструють шлюб» встановлено, що ОСОБА_3 уклав шлюб з ОСОБА_4 .

Директор ЗДО ОСОБА_2 , 06.12.2021 року видала наказ № 36-к (далі - Наказ) «Про прийняття сторожем по суміщенню ОСОБА_3 », відповідно до якого ОСОБА_3 (чоловік ОСОБА_2 ) прийнято на посаду сторожа (0,5 ставки) за суміщенням з 07 грудня 2021 року.

Відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону ОСОБА_2 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону та застосовуються обмеження і зобов`язання, передбачені Законом. За вищезазначених обставин, директор ЗДО, перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів у порядку та строки, визначені Законом України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), видала та підписала Наказ, чим порушила вимоги вищевказаного Закону.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину визнала повністю та пояснила, що допустила порушення ненавмисно, оскільки не знала порядку повідомлення про наявність конфлікту інтересів.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що протокол щодо ОСОБА_2 складений обґрунтовано, оскільки вона вчинила згадані правопорушення, у зв`язку з чим повинна бути притягнута до відповідальності з накладенням адміністративного стягнення за ст.172-7 ч.1, ч.2 КУпАП.

Вислухавши у судовому засіданні ОСОБА_2 та думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про наявність у діях ОСОБА_2 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.172-7 ч.1, ч.2 КУпАП.

Вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, окрім власного визнання вини, доводиться наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення № 205/22 від 21.12.2022 року, протоколом про адміністративне правопорушення № 206/22 від 21.12.2022 року, копією листа Новомиргородської міської ради Кіровоградської області від 04.11.2022 року, архівним витягом від 06.09.2022 року, копією трудової книжки ОСОБА_2 , копією витягу про актовий запис про шлюб, копією повідомлення про потенційний конфлікт інтересів від 06.10.2022 року, рішенням сесії Новомиргородської міської ради Кіровоградської області № 10 від 09.12.2020 року, рішенням Новомиргородської міської ради Кіровоградської області № 268 від 15.06.2021 року, розпорядженням Новомиргородського міського голови № 160-р від 07.10.2022 року.

Стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції» дає визначення таким термінам: близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Стаття 28 вказаного Закону передбачає, що особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 1 цього Закону, зобов`язані: не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Стаття 172-7 КУпАП встановлює відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, а саме: за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів

Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, а також вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Після отримання рішення керівника або ж роз`яснення Національного агентства чи іншого визначеного законом органу слід діяти у суворій відповідності до визначеного вказаними суб`єктами способу врегулювання конфлікту інтересів або ж роз`ясненого порядку дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Відповідно до положень частини другої статті 29 Закону, особи, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням документів, що підтверджують це безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади.

Відповідно до частини п`ятої статті 28 Закону у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства, який надає підтвердження про відсутність конфлікту інтересів (частина шоста статті 28 Закону). До утворення в установленому порядку територіальних органів підтвердження про відсутність конфлікту інтересів на звернення вказаних вище осіб надає Національне агентство. При цьому, як видно з положень статті 28 Закону: з таким зверненням може звернутися тільки особа, зазначена у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, у якої існують сумніви щодо наявності в неї конфлікту інтересів; у зверненні за роз`ясненням до територіального органу Національного агентства або зверненні до Національного агентства необхідно зазначити дії, щодо яких виник сумнів.

Відповідно до п. 2.1 Методичних рекомендацій НАЗК від 21.04.2021 №5 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», основними складовими конфлікту інтересів є: приватний інтерес; службові/представницькі повноваження; суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями (для реального конфлікту інтересів).

Як встановлено судом ОСОБА_2 не зверталася до НАЗК за роз`ясненнями щодо наявності чи відсутності конфлікту інтересів при винесенні та підписанні наказів відносно свого чоловіка ОСОБА_3 , та не надсилала жодних повідомлень з приводу цього до Новомиргородської міської ради Кіровоградської області.

Аналізуючи події, що відбулися 06.12.2021 року у зв`язку із виданням та підписанням Наказу, а також положень вказаних вище нормативних актів, суд приходить до висновків про: наявність у ОСОБА_2 повноважень на видання наказів як директора Закладу; наявність приватного інтересу у ОСОБА_2 , зумовленого особистими, сімейними стосунками. Приватний інтерес ОСОБА_2 полягає в отриманні її чоловіком ОСОБА_3 , оплачуваної роботи та заробітку.

Аналізуючи сукупність вказаних доказів, які узгоджуються між собою і не містять жодних суперечностей, є належними та допустимими, суд вважає, що підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності вони підтверджують обставини вчинення ОСОБА_2 адміністративних правопорушень, передбачених:

- ч.1 ст.172-7 КУпАП, яке викладене у протоколі про адміністративне правопорушення №205/22 від 21.12.2022 року, оскільки ОСОБА_2 не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів;

- ч.2 ст.172-7 КУпАП, яке викладене у протоколі про адміністративне правопорушення №206/22 від 21.12.2022 року, оскільки ОСОБА_2 вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_2 порушено вимоги п.п.1, 2, 3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», за що встановлена відповідальність згідно до ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП у випадку вчинення кількох адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Так, більш серйозним правопорушенням з числа вчинених є адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, а тому стягнення згідно з вимогами ч.2 ст.36 КУпАП накладається в межах санкції вказаної частини статті.

При накладенні стягнення згідно з вимогами ст.33 КУпАП суд враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність. Призначаючи ОСОБА_2 адміністративне стягнення, суд враховує, що ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності притягується вперше. Обставинами, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_2 - є щире каяття та повне визнання вини у вчиненні правопорушення; обставин, що обтяжують відповідальність судом не встановлено.

Таким чином, із врахуванням встановлених обставин та наявних даних про особу винної, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_2 стягнення у межах санкції закону, який вона порушила, у виді штрафу, більш серйозний розмір якого визначений у санкції ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави.

Керуючись ст.ст.172-7 ч.1, ч.2, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.172-7 ч.1, ч.2 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 (три тисячі чотириста) гривень на користь держави.

Стягнути зі ОСОБА_2 судовий збір на користь держави (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106) в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга на постанову суду у справі про адміністративне правопорушення подається до Кропивницького апеляційного суду через Новомиргородський районний суд Кіровоградської області.

Суддя Новомиргородського районного суду

Кіровоградської області В.А. Орендовський