ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/9131/22

Номер провадження 3/495/826/2023

03 лютого 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярський О.О. розглянувши матеріали, що надійшли від відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

15.11.2022 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_4 надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності, за ч.1 ст. 204-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення гр. ОСОБА_1 .

З відповідно до протоколу серії ПдРУ № 267512 від 03.11.2022 року вбачається, що 06.11.2022 року о 14 год. 00 хв., в пункті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» Білгород-Дністровського району, Одеської області, прикордонним нарядом під час здійснення прикордонного контролю було виявлено гр. ОСОБА_1 який 05.05.2022 року перетнув державний кордон на виїзд з України в Угорщину, без проходження паспортного контролю на виїзд з України. Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 204-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судове засідання, особа не з`явилась. Про розгляд справи повідомлялась.

Однак гр. ОСОБА_2 21.12.2022 року заявив клопотання про закриття провадження у справі, оскільки інспектором при складенні адміністративного матеріалу не дотримано його гарантованих прав, докази зібрані із порушенням норм КУпАП, зміст протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає іншим матеріалам справи, зокрема, не встановлено наявності його вини за фактом незаконності перетину кордону, не зазначено точного місця та часу його нібито незаконного виїзду, не було залучено свідків, обставини в протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не відповідають дійсності, а на місці складання протоколу не запропоновано та не залучено захисника (а лише формально зазначено у протоколі про те, що залучення захисника на етапі складання адміністративного протоколу гр. ОСОБА_3 не потребується, усно мотивуючи це тим, що дана справа все одно буде розглядатись у суді).

На підставі вищезазначеного, просить суд закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши надані докази, суд приходить до наступного.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до приписів 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу правопорушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Таким чином, ч. 1 ст. 256 КУпАП та Порядком передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються всі наявні відомості про особу правопорушника. Вказаними нормативними актами не передбачено обов`язкове встановлення та/або зазначення у адміністративному протоколі всіх можливих анкетних даних правопорушника, а саме: місця або дати народження, місця проживання та інших.

Суд враховує принцип jura novit curia («суд знає закони»), який передбачає обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Даний принцип викладений у постановах Верховного суду у справах № 537/4259/15-ц та № 917/1739/17.

Суд забов`язаний дотримуватись принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Таку ж позицію висловив Верховний суд у справі №463/1352/16-а.

Доктрина «плодів отруйного дерева» (fruit of the poisonous tree) сформульована Європейським судом з прав людини у справах «Гефген проти Німеччини», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» «Балицький проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України».

Іноді використовується також фраза: «плід отруєного дерева».

Відповідно до цієї доктрини, якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж («Гефген проти Німеччини»). Недопустимими є докази, здобуті із суттєвим порушенням прав та свобод людини.

На думку ЄСПЛ, надається оцінка допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно.

Суд вважає, що поза розумними сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як таких що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Таку ж позицію висловив Верховний суд в постанові Касаційного кримінального суду від 09 квітня 2020 року у справі № 761/43930/17, де зазначив. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння.

Таким чином під час дослідження матеріалів справи судом було встановлено, що протокол серії ПДРУ № 267516 складений 03 листопада 2022 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, є таким, що складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

А саме в протоколі, протокол складено «03.11.2022» року, в той час як подія яка зазначена в протоколі, сталася «06.11.2022» року.

Таким чином, суд вважає, що розбіжність у зазначені дати складання протоколу, та дати вчинення правопрушення, є порушенням вимоги ст. 256 КУпАП, та унеможливлює можливість суду констатувати винність гр. ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З врахуванням наведеного, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 256, 247 252, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення Державна прикордонна служба України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів, з дня її винесення.

Суддя: Боярський О.О.