Справа № 947/2294/23
Провадження № 3/947/884/23
ПОСТАНОВА

24.01.2023 року суддя Київського районного суду м. Одеси Войтов Г.В., розглянувши матеріали за протоколом серії ВАВ № 809206 які надійшли з ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Київського районного суду м. Одеси надійшов протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП. В даному протоколі зазначено, що 02.12.2022 року біля 19:40 години, гр. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , біля будинку кидався в бійку до гр.. ОСОБА_2 , та виражався нецензурною лайкою, чим вчинив дрібне хуліганство. У зв`язку з викладеним було складено протокол про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 173 КУпАП.

При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 278 КУпАП суддя вирішує питання щодо правильності складання протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

ОСОБА_1 в судове засідання прибув, вину свою не визнав та пояснив, що в той день 02 грудня 2022 року він йшов з прогулянки з собаками, на руках тримав дві маленькі собаки, на зустрів гр. ОСОБА_2 , який постійно намагається втягнути його в конфлікт, постійно чіпляється та грубо його поводить з його дружиною. Він завжди намагається уникнути конфлікту, в той день також було, він не кидався у бійку до ОСОБА_2 .. ОСОБА_2 підійшов до нього, почав розмахувати руками до нього та висловлювався на нього нецензурною лайко, вибив у нього з рук собачий повідець. Він не наносив ОСОБА_2 жодного удару та не сварився з ним.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Нормами ст.251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Ст.280 КУпАП передбачені обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в тому числі: чи підлягає особа адміністративній відповідальності, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

На підставі ст.252 КУпАП оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Таким чином, вчинення даного правопорушення передбачає обовязкову наявність потерпілих, громадських порядок і спокій яких порушено.

Встановлено, що суть інкримінованого правопорушення викладено не чітко, не у відповідності до диспозиції ст. 173 КУпАП. Не зрозумілим є те, які саме дії вчинив ОСОБА_1 , внаслідок чого було порушено громадський спокій та порядок інших громадян.

Разом з тим, згідно п.18 наказу МВС України від 06.11.2015 року № 1376 "Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції" протокол про адміністративне правопорушення та матеріали про вчинене адміністративне правопорушення відповідно до статті 257 КУпАП надсилаються (надаються) органу (посадовій особі), уповноваженому(ій) розглядати справи про адміністративні правопорушення. КУпАП розгляд даної категорії справ віднесено до компетенції суду.

У випадках складання протоколу без додержання вимог ст.256 КУпАП суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному органу для належного оформлення (п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 23.12.2005 року).

Дослідивши письмові матеріали вказаної вище адміністративної справи, суддя вважає, що остання підлягає поверненню для доопрацювання виходячи з наступного.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і до нього висуваються певні вимоги. Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

Згідно ч.2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У протоколі в графі «свідки» не зазначено жодних відомостей та немає посилання на їх відсутність. Працівниками поліції до матеріалів справи не долучено письмових пояснень осіб, які є свідками.

За відсутності вищенаведених обставин, суд не має об`єктивної можливості дати оцінку доказам щодо обставин справи, які є істотними для вирішення питання щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та впливають на визначення правильної кваліфікації дій.

В порушення вимог «Інструкції з діловодства», направлений протокол та надані матеріали не пронумеровані.

Крім того, до матеріалів справи долучена заява від невстановленої особи ( ОСОБА_2 ), яка містить виправлення, а також особа, яка надала зазначену заяву не встановлена належним чином, оскільки документи, що посвідчують особу заявника, до матеріалів справи не долучені.

За викладених обставин, вважаю необхідним повернути начальнику ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173КУпАП ОСОБА_1 для перевірки обставин, які стали підставою для складання протоколу відносно ОСОБА_1 , та належного оформлення протоколу та матеріалів справи відповідно до вимог, передбачених КУпАП.

Керуючись ст. ст. 251, 252, 256, 245, 278, 280 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи № 947/2294/23 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП повернути начальнику ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області для оформлення матеріалів відповідно до діючого законодавства України.

Суддя Войтов Г. В.