Справа № 196/760/23
№ провадження 3/196/384/2023
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2023 смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Костюкова Д.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Харінської Л.М.,

особи, яка притягується

до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Царичанка справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ГУ ДПС у Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Красногвардійським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 07.09.2009, РНОКПП НОМЕР_2 , генерального директора ТОВ "Оріль-Еко", мешканки: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?

ВСТАНОВИВ:? ? ?

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №319 від 27.03.2023, 07.03.2023 року ОСОБА_1 , будучи на посаді генерального директора ТОВ "Оріль-Еко" (, с.Могилів, вул.Приорільська, буд.18, Дніпровського району Дніпропетровської області), вчинила порушення п.44.1 ст.44, п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України, у результаті чого ТОВ "Оріль-Еко" донараховано податок на додану вартість всього на суму 3 377 472 грн., а саме: грудень 2019 - 25 540 грн., листопад 2020 - 167 791 грн., грудень 2020 - 621 354 грн., січень 2021 - 219 775 грн., лютий 2021 - 79 168 грн., вересень - 2021 - 6 736 грн., жовтень 2021 - 17 541 грн., грудень 2021 - 1 091 042 грн., серпень - 2022 - 3 318 грн., вересень - 2022 - 18 119 грн., листопад - 1 127 088 грн., (у т.ч. 128 482 грн. сума заявленого бюджетного відшкодування) та зменшується сума від`ємного значення, різниці між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом (рядок 19 декларації з податку на додану вартість), з податку на додану вартість за листопад 2022 року на 49 678 грн.

Такі дії ОСОБА_1 згідно вказаного протоколу кваліфіковано за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину не визнала, просила провадження у справі відносно неї закрити. При цьому вказала, що декларацію ТОВ "Оріль-Еко" за листопад 2022 року було подано 19 грудня 2022 року, про що зазначено в самому тексті протоколу, а сам протокол про адміністративне правопорушення №319 складено 27 березня 2023 року, тобто понад 3 місяці з дня ніби-то вчинення адміністративного правопорушення. Крім того, після заперечення ТОВ "Оріль-Еко" першого акту перевірки №918/04-36-0713/41880527 від 07.03.2023 сума донарахованого ПДВ з суми 3 377 472 грн. була зменшена податковою службою до суми 1 924 432,50 грн. Однак, ТОВ "Оріль-Еко" не погодившись із зменшеною сумою донарахованого ПДВ подало адміністративний позов до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (справа №160/10974/23), яким оскаржено вказане дорахування ПДВ.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень, у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.

За змістом ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Вимогами ст.252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Положення ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачають відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Дослідженням матеріалів справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення ґрунтується на акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки.

Будь-які інші докази, окрім акта перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення, складених інспектором ДПС в матеріалах справи відсутні.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення сума донарахованого ПДВ інспектором ДПС вказана в розмірі 3 377 472 грн.

Однак з досліджених в судовому засіданні доказів, наданих ОСОБА_1 , встановлено, що відповідно до листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 28.04.2023 №30771/6/04-36-07-13-13, податкового повідомлення-рішення від 03.05.2023 № з розрахунком штрафної санкції по податку на додану вартість, податкового повідомлення-рішення від 03.05.2023 № з розрахунком штрафної (фінансової) санкції за несвоєчасну реєстрацію (відсутність реєстрації) податкових накладних, податкового повідомлення-рішення від 03.05.2023 № з розрахунком штрафної санкції по податку на додану вартість, податкового повідомлення-рішення від 03.05.2023 № з розрахунком розміру зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість, суму донарахованого ПДВ зменшено до 1 924 432,50 грн.

Таким чином, викладені в протоколі відомості не відповідають дійсним встановленим в судовому засіданні обставинам, при цьому обов`язок з`ясування фактів не може перекладатися на суд, адже протокол має бути належним чином оформленим, а обставини, викладені у ньому, повинні бути підтверджені належними доказами, достатніми для вирішення питання по суті, що узгоджується із практикою ЄСПЛ, яка звертає увагу на роль національних судів щодо організації судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»). ЄСПЛ у справі "Ушаков та Ушакова проти України" вказує на те, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності "поза розумним сумнівом". Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, під час провадження на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод неухильно застосовується принцип-той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження. Тобто, вказуючи у протоколі про певного роду факти, інспектор має довести, що вони дійсно мали місце.

Крім того, відповідно ст. 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Використовуючи надане законом право та не погодившись із висновком акту №918/04-36-07-13/41880527 від 07.03.2023, ТОВ "Оріль-Еко" звернулося з адміністративним позовом про скасування податкових повідомлень-рішеньдо Дніпропетровського окружного адміністративного суду (справа 160/10974/23).

Відповідно до вимог ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Суд позбавлений можливості самостійно встановлювати обставини вчинення адміністративного правопорушення, всупереч тим, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року ЄСПЛ повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відповідно ж до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про недоведеність у судовому засіданні вини ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч. 1 п. 3 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя Д.Г.Костюков