Справа № 492/903/23
Провадження № 3/513/1123/23
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2023 року суддя Саратського районного суду Одеської області Рязанова К.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли з Одеського апеляційного суду, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого за наймом, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 17 липня 2019 року органом 5124,

за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и л а:

Відповідно до протоколу серії ВАВ №565871 від 07 серпня 2023 року, 07 серпня 2023 року о 22 годині 10 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці біля АЗС «Октан» в м. Арциз по вул. Соборна висловлювався нецензурною лайкою відносно перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про день, час та місце судового засідання, до суду не з`явився, не повідомив суд про причину своєї неявки, жодних заяв та клопотань не надав.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази у сукупності, дійшов до таких висновків.

Так, відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 254 КУпАП передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол. За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно, згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом (постанова Верховного Суду України від 27 квітня 2015 року у справі № 5-7к15).

На підтвердження винуватості ОСОБА_2 до матеріалів справи долучено: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ 565871 від 07 серпня 2023 року; рапорти працівників поліції Болградського РВП від 07 серпня 2023 року; виписка ЄО -2019 щодо звернення ОСОБА_3 ; пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; витяг із бази «АМОР», диск із відеозаписами.

Однак, за наслідками розгляду наданих матеріалів у якості доказів фактичних даних не можливо з дотриманням стандарту доказування «поза розумним сумнівом» констатувати факт висловлювання нецензурної лайки на адресу перехожих, за обставин викладених у протоколі.

Конкретні особи, як потерпілі у справі узагалі відсутні, як і їх пояснення, відсутні пояснення ОСОБА_1 .

Постановою Саратського районного суду Одеської області від 29 серпня 2023 року матеріали, які надійшли з Одеського апеляційного суду про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП повернуто для належного оформлення, зокрема зазначено, що не конкретизовано місце вчинення адміністративного правопорушення (район, область, тощо), в протоколі не зазначені прізвища потерпілих та свідків, інші відомості, необхідні для вирішення справи, не додано письмових пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

11 жовтня 2023 року матеріали повторно надійшли до Саратського районного суду Одеської області, однак недоліки усунуто не було.

Судом досліджені долучені до матеріалів справи відеозаписи, на яких зафіксована розмова ОСОБА_1 з працівниками поліції, а також знаходження ОСОБА_1 та працівників поліції в медичному закладі. Відомостей про те, що ОСОБА_1 у громадському місці біля АЗС «Октан» в м. Арциз по вул. Соборна висловлювався нецензурною лайкою саме відносно перехожих, даний відеозапис не містить.

Також, долучені до матеріалів покази свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 08 серпня 2023 року не вказують на те, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою відносно перехожих.

Системний аналіз положень КУпАП свідчить про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є частиною національного законодавства та яку національні суди повинні враховувати при розгляді справ (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV та ст. 19 Закону України від 29 червня 2004 року №1906-IV «Про міжнародні договори України»).

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» від 30 травня 2013 року та «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до ст. 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення,

У рішенні по справі «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» від 14 березня 2002 року ЄСПЛ зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

У справі «Бербера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06 грудня 1998 року ЄСПЛ встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а (провадження №К/9901/21241/18) у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

На виконання положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд враховує наступні висновки: обставини, що підтверджуються показаннями свідка повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні (постанова Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 161/5372/17);

Поліцейський є зацікавленою особою, а тому його рапорт не може бути доказом вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду в справі № 524/5741/16-а у постанові від 20 травня 2020 року);

Пояснення особи, яка склала протокол не можуть бути доказами вчинення адмінправопорушення (постанова Верховного Суду у справі № 161/5372/17 у постанові від 29 квітня 2020 року), так як цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставин справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти та, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами.

Органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст.19 Конституції України).

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь (ст.62 Конституції України).

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Підстав для направлення справи на до оформлення суд не убачає з огляду на положення ст. 284 КУпАП та висновки рішення Конституційного Суду України № 2-рп/2015 від 31 березня 2015 року у справі №1-7/2015.

Тим самим, з огляду на обставини, встановлені під час судового розгляду, винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративні правопорушення, не доведена, нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачено закриття провадження у зв`язку з недоведеністю винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а тому вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, який вказує на те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких умов, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності вважаю, що провадження у цій справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, який вказує на те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з чим, дане адміністративне провадження, з урахуванням вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин визначених п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 251, 252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

п о с т а н о в и л а:

провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя К. Ю. Рязанова