Провадження № 3/204/201/23
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Мащук В.Ю., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, суддя,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 544309 від 10.11.2022 року, серії ВАВ № 544307 від 09.11.2022 року, серії ВАВ № 544308 від 08.11.2022 року, 10.09.2022 року о 17.00 годині за адресою: м. Дніпро, вул. Чиркова, 24 ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

30.10.2022 року близько 23.00 год. за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

06.11.2022 року приблизно о 21.00 год. за адресою: АДРЕСА_1 у дворі загального користування ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав в повному обсязі, пояснив, що ОСОБА_3 раніше мешкала разом з його батьком, пізніше вони перестали жити разом з його батьком. На даний час ОСОБА_1 та його брат мешкають в одному будинку з ОСОБА_3 та її чоловіком ОСОБА_2 . Наразі у них з ОСОБА_4 складні стосунки, виникають конфлікти, в ході яких він може висловлюватися нецензурною лайкою.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_3 пояснила суду, що у них з ОСОБА_1 конфліктні стосунки, часто ОСОБА_1 висловлюється на її адресу нецензурною лайкою, висловлює погрози на її адресу, внаслідок таких конфліктів вона постійно перебуває в нервовому напруженні та стресі, не може спокійно жити зі своїм чоловіком у належному їй будинку.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив суду, що є чоловіком ОСОБА_3 , вони разом з ОСОБА_1 мешкають в одному будинку. ОСОБА_1 неодноразово висловлювався на його адресу та ОСОБА_3 нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила суду, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є її сусідами. ОСОБА_1 може охарактеризувати з позитивної сторони, як увічливу людину, яка завжди готова прийти на поміч. Сім`я у ОСОБА_1 хороша.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила суду, що ОСОБА_1 постійно висловлюється нецензурною лайкою, є хамовитою, грубою людиною. ОСОБА_3 є мачухою ОСОБА_1 , на її адресу він часто висловлюється нецензурною лайкою.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснив суду, що часто чув, як ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу своєї мачухи. ОСОБА_1 може охарактеризувати з негативної сторони. Крім того, ОСОБА_1 часто ставить свою машину у них під вікнами, в нічний час в машині спрацьовує сигналізація, що заважає їм відпочивати у нічний час.

Відповідно до письмових пояснень свідка ОСОБА_8 , які містяться в матеріалах справи ОСОБА_3 є її донькою, разом з донькою мешкає ОСОБА_1 . На теперішній час у ОСОБА_1 виникають постійні конфлікти з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . ОСОБА_1 постійно влаштовує конфлікти з нею та сусідами.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_9 , які містяться в матеріалах справи, він близько 5 років мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , мешкає з тіткою ОСОБА_3 . З тіткою наразі у них напружені стосунки, тітка налаштовує проти нього та ОСОБА_1 усіх мешканців домоволодіння. В ході конфліктів може виражатися нецензурною лайкою. З ОСОБА_2 також виникали конфлікти, але висловлювання на його адресу нецензурної лайки, він не чув.

Вислухавши в судовому засідання пояснення ОСОБА_1 , пояснення ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , дослідивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст.7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане порушення, прізвища, адреси потерпілих, свідків, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Згідно висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12), об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння висновується з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Крім того, відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року, дії, вчинені винним щодо, зокрема, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками не підлягають кваліфікації як хуліганські. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку.

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , які надійшли на розгляд до суду, фактично, не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, зокрема у ньому не встановлено факту порушення громадського порядку та спокою громадян (дрібне хуліганство), хоча це прямо випливає з диспозиції ст. 173 КУпАП. Навпаки відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вчинив конфлікти, в ході яких висловлювався нецензурною лайкою та погрожував застосування насильства ОСОБА_3 , яка є його мачухою та ОСОБА_2 , який є чоловіком ОСОБА_3 , з якими він разом мешкає в одному будинку.

Справа про адміністративне правопорушення вирішується судом виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, суд вважає, що складені стосовно ОСОБА_1 протоколи не можуть бути визнані належними та достатніми доказами наявності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Матеріалами справи не доведено факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою в громадському місці.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 наявний довготривалий конфлікт, який виник між ними, як між мачухою та пасинком. Конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник внаслідок спільного проживання в одному будинку, так як ОСОБА_2 є чоловіком ОСОБА_3 .

Суд зазначає, що факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні ст.173 КУпАП.

За таких обставин посилання в протоколі про адміністративне правопорушення на те, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що свідчить про наявність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, виходячи з викладеного, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд дійшов висновку про не винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.173,213,221,п.1ст.247, 248, 249, 252, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя В.Ю. Мащук