Код суду 233 № 233/804/23
П О С Т А Н О В А

08 березня 2023 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А. І., розглянувши матеріали, які надійшли з Військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Нетішин Хмельницької області, громадянина України, проходить військову службу на посаді номера обслуги 1 взводу 1 гсабатр 41 гсадн військової частини НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. ст. 172-20 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення А3719 №276 від 22.12.2022, складений командиром 41 ГСАДн військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_2 , ОСОБА_1 22.12.2022 о 19-30 год. перебував на військовій службі з ознаками алкогольного сп`яніння в АДРЕСА_2 , за що передбачена відповідальність за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
ОСОБА_1 у судове засідання на розгляд справи не з`явився. Суд приймав всі можливі заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про місце та час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою, вказаною протоколі; шляхом направлення судової повістки про виклик SMS-повідомленням на номер телефону ОСОБА_1 , зазначений у протоколі . При цьому у матеріалах справи відсутні будь-які інші контакти за якими можна вчасно повідомити останнього про дату судового засідання.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з справ людини від 11 квітня 2011 року у справі «Жук проти України» вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їх право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.

З огляду на те, що ОСОБА_1 був обізнаний про перебування даної справи про адміністративне правопорушення саме в Костянтинівському міськрайонному суді Донецької області; не вжив заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 172-20 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення суддя приходить до таких висновків.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.
Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.
Положеннями статей 251, 252 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконання, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні обставин справи у їх сукупності, керуючись законом, правосвідомістю.
Зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності даного виду судочинства, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.
Судовий розгляд повинен провадитися в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Частиною 3 статті 172-20 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.
В свою чергу, ч. 1 статті 172-20 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за такі дії :

- розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів,
- поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння,
- виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння,
- відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Тобто, ч. 1 ст. 172-20 КУпАП встановлює чотири випадки настання адміністративної відповідальності, кожний з яких утворює окремий склад адміністративного правопорушення.
Наявність у військовослужбовця ознак алкогольного сп`яніння, як це зазначено у фабулі адміністративного правопорушення у протоколі, само по собі не створює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.
Враховуючи викладене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим провадження по справі необхідно закрити.

Необхідно зауважити, що формально в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а саме відмова військовослужбовця від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння в умовах особливого періоду, однак саме такий склад адміністративного правопорушення йому не інкримінується і суд самостійно не вправі виходити за межі обвинувачення, пред`явленого шляхом складання протоколу про адміністративне правопорушення.
Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Нетішин Хмельницької області, громадянина України до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя А.І.Міросєді