КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 755/7048/22

Суддя в суді першої інстанції: Федосєєв С.В.

Провадження № 33/824/1853/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., вирішуючи питання про поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року у справі про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина РФ, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 130 КУпАП, накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день розгляду справи становить 34 000,00 грн. із позбавленням права керувати транспортними засобами на три роки з оплатним вилученням транспортного засобу (а.с. 11-12).

Не погодившись з вказаною постановою, 10 березня 2023 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Сацик Р.В. подав до суду апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Клопотання про поновлення строку обґрунтував тим, що ОСОБА_1 не було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи та про винесення вказаної постанови до моменту її отримання захисником 01 березня 2023 року (а.с. 24-58).

Перевіривши матеріали справи та доводи захисника ОСОБА_1 - адвоката Сацика Р.В., суд дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

За змістом ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин. Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження є обставини, що об`єктивно перешкоджали особі, яка має право на оскарження постанови, вчасно подати апеляційну скаргу.

Згідно зі сталою практикою Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974 256) (Aleksandr Shevchenkov. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukhv. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03).

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуваної апелянтом постанови Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року, районний суд посилався, що за наявною у справі довідкою постановою Дарницького районного суду м. Києва від 17 серпня 2021 року (справа № 753/14805/21) ОСОБА_2 раніше був притягнутий за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП (керування транспортним засобом 28 червня 2021 року у стані наркотичного сп`яніння), а факт керування 31 травня 2022 року транспортним засобом в стані наркотичного сп`яніння (канабіоїди марихуана), тобто повторно протягом року, підтверджується Висновком КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія»» № 002579. Тобто, оскаржувана апелянтом постанова Дніпровського районного суду міста Києва була винесена районним судом ще 17 серпня 2022 року (а.с. 2,3, 11-12).

Проте, апеляційну скаргу подано лише 10 березня 2023 року, тобто з пропуском встановленого ч. 2 ст. 294 КУпАП 10-денного строку на апеляційне оскарження з дня винесення постанови.

Встановлено, що про розгляд справи районним судом ОСОБА_1 був повідомлений належним чином шляхом направлення йому судової повістки на зазначений ним номер телефону під час складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 069960 від 31 травня 2022 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою Дніпровського районного суду міста Києва про доставку SMS із судовою повісткою-повідомленням (а.с. 10).

З вказаної довідки про доставку SMS вбачається, що 09 серпня 2022 року о 08:41:16 на номер телефону НОМЕР_1 було доставлено SMS із судовою повісткою-повідомленням про те, що ОСОБА_1 викликається у судове засідання з розгляду даної справи на 17 серпня 2022 року о 10:00:00, із роз`ясненням наслідків неприбуття в судове засідання (а.с. 10).

Суд апеляційної інстанції виходить із того, якщо учасник ДТП надав засіб мобільного з ним зв`язку, зазначивши номер мобільного телефону під час складання протоколу, підписавши який був обізнаний з його змістом та повідомлений, що його справа буде розглядатись в Дніпровському районному суді м. Києва, тим самим визначивши, що він бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися й судом, в якій спрямований протокол для розгляду. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Разом з тим, апелянт не зміг довести, що він вживав будь-яких заходів з моменту складення на нього протоколу про адміністративне правопорушення у травні 2022 року та отримання SMS-повідомлення про виклик у судове засідання у серпні 2022 року до березня 2023 року коли подано апеляційну скаргу, щоб довідатись про стан провадження у його справі.

Посилання апелянта на те, що він отримав копію повного тексту оскаржуваної постанови лише 01 березня 2023 року не може бути визнано поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки згідно з положеннями КУпАП початок строку апеляційного оскарження постанови судді обраховується з дня винесення постанови і цей строк ніяким чином не пов`язаний з отриманням копії судового рішення.

Отже, наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть вважатися поважними, тобто такими, що об`єктивно перешкоджали вчасному зверненню до суду з апеляційною скаргою, тому виходячи з того, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження і апелянтом не підтверджено поважності причин пропуску такого строку, апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського районного суду міста Києва від 17 серпня 2022 року у справі про притягнення ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина РФ, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець