Справа № 373/2130/22
Номер провадження 3/373/54/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 року Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Керекеза Я.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.161-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 207014 від 15.11.2022 вбачається, що ОСОБА_1 15 листопада 2022 року по вул. Бойко-Павлова, 104 в с. Циблі Бориспільського району Київської області, здійснював роздрібну торгівлю пальним без одержання документів дозвільного характеру, а саме: ліцензії на право роздрібної торгівлі пальним. Своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 161-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання як, в тому числі, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За практикою ЄСПЛ, у випадку, якщо санкції за адміністративні правопорушення є достатньо суворими, то скоєне правопорушення має природу кримінального злочину, а отже, вимоги до його судового розгляду мають відповідати гарантіям та стандартам, встановленим Конвенцією, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09.06.2011).

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції (рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» від 21.02.1984 року (пп. 52-54), «Лауко проти Словаччини» від 02.09.1998 року (пп. 56-59), ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» від 17.11.2009 року).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Отже, провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється судом в рамках пред`явленого обвинувачення, в даному випадку в межах фактичних обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та виходячи з матеріалів, наданих для розгляду, які були попередньо зібрані та належним чином процесуально закріплені уповноваженою на те посадовою особою, а вихід за вказані межі є недопустимим. Суд не вправі самостійно збирати додаткові докази.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

В силу ч. 1 ст. 161-1 КУпАП, адміністративне стягнення накладається за здійснення оптової або роздрібної торгівлі пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачено законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», ліцензія (спеціальний дозвіл) - документ, що засвідчує право суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) на провадження одного із зазначених у цьому Законі видів діяльності протягом визначеного строку;

Таким чином, зважаючи на вищезазначені норми в їх сукупності, суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161-1 КУпАП, може бути будь-яка особа, яка здійснює торгівлю пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання, або суб`єкт господарювання, який не одержав документа дозвільного характеру, або будь-яка особа, яка і не зареєстрована як суб`єкт господарювання, і не має відповідної ліцензії.

З протоколу відносно ОСОБА_1 вбачається, що він супереч вимогам Закону України 481/95 ВР від 19.12.1995 здійснював роздрібну торгівлю пальним без одержання документа дозвільного характеру, а саме ліцензії на право роздрібної торгівлі пальним. Порушення інших норм йому не ставиться за провину.

Разом із тим, ні з протоколу про адміністративне правопорушення, ні з доданих до протоколу про адміністративне правопорушення пояснень та інших матеріалів не вбачається, що останній є суб`єктом господарювання.

Не надав цих доказів й сам ОСОБА_1 , зазначивши в суді, що він не є ФОПом і не знає, чи працює на посаді оператора в ТОВ «СІОНА ГРУП» офіційно.

Крім того, торгівля має наслідком отримання доходу, розмір якого є критерієм розмежування відповідних частин статті 161-1 КУпАП і, як наслідок, розміру встановлених санкцій.

Разом із тим, ні з протоколу про адміністративне правопорушення відносно, ні з доданих до протоколу матеріалів не вбачається, що останнім було отримано будь-який дохід за торгівлю пальним. Належних та допустимих доказів вилучення таких коштів немає, як немає таких доказів вилучення пального, роздрібну торгівлю яким ніби то здійснював ОСОБА_1 .

Безпосередньо ОСОБА_1 в суді зазначив, що 15 листопада 2022 року заправка не працювала, бо було виключено світло.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Поняття адміністративного правопорушення розкривається шляхом визначення його основних характеристик (склад правопорушення): об`єкт правопорушення, об`єктивна сторона, суб`єкт правопорушення, суб`єктивна сторона.

Зважаючи на вищезазначене в сукупності, слід констатувати, що належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161-1 КУпАП, та вчинював дії, які складають об`єктивну сторону даного правопорушення, не надано.

Протокол відносно ОСОБА_1 вже повертався для належного оформлення.

Разом з тим, недоліки, які зазначені були в постанові суду, не виконані.

За таких обставин, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161-1 КУпАП.

З врахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, п. 1 ст. 247 КУпАП,

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 161-1 КУпАП - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі до Київського апеляційного суду апеляційної скарги через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд.

Суддя Я. І. Керекеза