П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з УПП в Закарпатській області ДПП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №255431 від 30.12.2022 вбачається, що 30.12.2022 року,близько 10:45 год. в АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_1 вчиняла дрібні хуліганські дії, а саме: голосно висловлювалась нецензурною лайкою, поводиться агресивно, порушувала спокій жителів будинку та гром. порядок, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 , повторно не з`явилася про дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином, оголошення про її виклик до суду розміщено на веб сайті Судової влади України, сторінка Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за посиланням https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/1337428/, електронна повістка у формі смс повідомлення направлено на її мобільний телефон.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить наступного висновку.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА№255431 від 30.12.2022 вбачається, що у вину гр. ОСОБА_1 , ставиться те, що вона 30.12.2022 року,близько 10:45 год. в АДРЕСА_2 , вчиняла дрібні хуліганські дії, а саме: голосно висловлювалась нецензурною лайкою, поводиться агресивно, порушувала спокій жителів будинку та гром. порядок.

Матеріали справи містять копію письмових пояснень свідка ОСОБА_2 , мешк. АДРЕСА_3 , яка вказує на те, що їх сусіди що проживають над ними із кв. АДРЕСА_4 , кожної ночі із 23:00 розпивають алкогольні напої, дуже голосно матюкаються, сваряться, грюкають дверима, чути як кидають стільці. Це відбувається кожної ночі. Поряд з цим вказує, що там проживає жінка яку б`ють, і вона голосно кричить. При цьому вказуючи, що постійно говорили з сусідом ОСОБА_3 стосовно того, що б вони не кричали, він обіцяє що більше такого не буде, але часто появляється у п`яному виді у підїзді та в брудному одязі.

Також матеріали справи містять копію протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст. 178 КУпАП.

В силу положень частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до частини 1статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення пункту 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Статтею 173 КУпАП, передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП, норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до положень вказаної норми дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Друга ознака об`єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

У письмових пояснень свідка від 30.12.2022 р. ОСОБА_2 , мешк. АДРЕСА_3 , яка вказує на те, що їх сусіди що проживають над ними із кв. АДРЕСА_4 , кожної ночі із 23:00 розпивають алкогольні напої, дуже голосно матюкаються, сваряться, грюкають дверима,чути як кидають стільці. Це відбувається кожної ночі. Поряд з цим вказує, що там проживає жінка яку б`ють, і вона голосно кричить. При цьому вказуючи, що постійно говорили з сусідом ОСОБА_3 стосовно того, що б вони не кричали, він обіцяє що більше такого не буде, але часто появляється у п`яному виді у підїзді та в брудному одязі.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень свідка, вбачається, що правопорушення інкриміноване ОСОБА_1 , вичинене у квартирі житлового будинку. Відомості про висловлювання нецензурною лайкою саме ОСОБА_1 на адресу жителів будинку в матеріалах справи відсутні. В показах свідка ОСОБА_2 , мешк. АДРЕСА_3 такі не наведені. Інших доказів вчинення дрібних хуліганських дій ОСОБА_1 , а саме: голосних висловлювань нецензурною лайкою, агресивної поведінки, порушення спокою жителів будинку та громадського порядку 30.12.2022 року,близько 10:45 год. в АДРЕСА_2 матеріали справи не містять.

Разом із тим, як зазначено вище, одною із обов`язкових ознак вказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Згідно ст. 1 ЗУ №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» визначено, що громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Також міністерство охорони здоров`я України надає більш конкретні приклади цього визначення ліфти і таксофони; приміщення та території закладів охорони здоров`я; приміщення та території навчальних закладів; дитячі майданчики; приміщення та території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту; під`їзди житлових будинків; підземні переходи; транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів; приміщення закладів ресторанного господарства; приміщення об`єктів культурного призначення; приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів тощо.

Опосередковано громадські місця також визначаються у статті 178 КУпАП : вулиці, закриті спортивні споруді, сквери, парки, всі види громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та інші заборонені законом місця.

З наведеного вбачається, що квартира житлового будинку не є громадським місцем. Таким чином відсутня одна із обов`язкових ознак об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.245КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Так, з аналізу змісту ст. 173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року.

Дослідженням долучених до матеріалів провадження письмових доказів, зокрема заяви ОСОБА_2 , згідно якої остання зазначає, що є мешк. АДРЕСА_3 , та вказує на те, що їх сусіди що проживають над ними із кв. АДРЕСА_4 , кожної ночі із 23:00 розпивають алкогольні напої, дуже голосно матюкаються, сваряться, грюкають дверима,чути як кидають стільці, вбачається що між ОСОБА_1 та сусідами існують непорозуміння на побутовому рівні.

При цьому, суд констатує, що матеріали провадження не містять належних доказів, передбачених ч.1 ст.251 КУпАП, які б підтверджували, що 30.12.2022 року,близько 10:45 год виникла сварка між ОСОБА_1 та сусідами, а також що така подія відбувалась у громадському місці, оскільки з показів наданих ОСОБА_2 не вбачається, що зокрема ОСОБА_1 знаходилася у квартирі в цей час, та свідок вказує про те, що сусіди, проживаючі в кв. АДРЕСА_4 , кожної ночі із 23:00 розпивають алкогольні напої, дуже голосно матюкаються, сваряться, грюкають дверима,чути як кидають стільці, зазначаючи про особу сусіда ОСОБА_3 .

Згідно зі ст.251КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Вказане свідчить про те, що матеріали справи не містять достатніх та належних доказів того, що ОСОБА_1 30.12.2022 року,близько 10:45 год. вчинила дрібне хуліганство в громадському місці, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, за приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимоги ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст.182 КУпАП адміністративним правопорушенням є порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів щодо захисту населення від шкідливого впливу шуму чи правил додержання тиші в населених пунктах і громадських місцях.

Згідно абзацу 4 статті 1 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» - шкідливий вплив на здоров`я людини - вплив факторів середовища життєдіяльності, що створює загрозу здоров`ю, життю або працездатності людини чи здоров`ю майбутніх поколінь.

Як вбачається із статті 4 вказаного Закону, громадяни мають право , зокрема, на безпечні для здоров`я і життя харчові продукти, питну воду, умови праці, навчання, виховання, побуту, відпочинку та навколишнє природне середовище.

Норми статті 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» регламентують, що органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни при здійсненні будь-яких видів діяльності з метою відвернення і зменшення шкідливого впливу на здоров`я населення шуму, неіонізуючих випромінювань та інших фізичних факторів зобов`язані, зокрема вживати заходів щодо недопущення впродовж доби перевищень рівнів шуму, встановлених санітарними нормами, в таких приміщеннях і на таких територіях (захищені об`єкти): 1) жилих будинків і прибудинкових територіях.

Шум на захищених об`єктах при здійсненні будь-яких видів діяльності не повинен перевищувати рівнів, установлених санітарними нормами для відповідного часу доби.

У нічний час, із двадцять другої до восьмої години на захищених об`єктах забороняються гучний спів і викрики, користування звуковідтворювальною апаратурою та іншими джерелами побутового шуму, проведення салютів, феєрверків, використання піротехнічних засобів.

Згідно чинного КУпАП не передбачено, щоб суд самостійно змінював суть адміністративного правопорушення, зазначеного у протоколі та пред`явленого правопорушнику. Суддя не має можливості, при розгляді справи, кваліфікувати дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за іншою статтею або частиною статті КУпАП.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали справи, беручи до уваги письмові пояснення ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП в діях ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173,247,283,284,287 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош