Справа №449/300/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2023 м. Перемишляни

31.07.2023 року, суддя Перемишлянського районного суду Львівської області Гуняк Олександра Ярославівна розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Львівського апеляційного суду для нового судового розгляду відносно, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, жительки АДРЕСА_1 , -

за ст.ст. 173, 185 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Згідно адміністративного матеріалу, який надійшов на адресу Перемишлянського районного суду Львівської області - «ОСОБА_1 , 09.04.2022 року о 14.30 год. по вул. Галицькій, 28 в м. Перемишляни у громадському, публічному місці виражалась нецензурними словами, що порушило громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 697313 від 09.04.2022 р.). Також, ОСОБА_1 , 09.04.2022 року о 14.30 год. по вул. Галицькій, 28, вчинила злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме виражалась в адресу військового службовця нецензурною лайкою, штовхала та шарпала за формений одяг, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 697312 від 09.04.2022 р.). Окрім цього, ОСОБА_1 , 08.04.2022 приблизно о 18 год в с.Болотня на вулиці вчинила злісну непокору законній вимозі працівників поліції, а саме виражалась нецензурною лайкою в їхню сторону, шарпала за форменний одяг, перешкоджала руху службового автомобіля, не виконувала вимоги припинити дії, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 910819 від 08.04.2022 р.).

В призначене судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоч про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялася належним чином про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (судових повісток). Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Від потерпілого ОСОБА_2 , надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому суддею зауважується, що ОСОБА_1 , в тому числі, мала об`єктивну можливість особисто або через представника в повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП, та не була позбавлена можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення, однак такими своїми правами остання не скористалася.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинені та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст.9 КУпАП одним із елементів складу адміністративного правопорушення є вина правопорушника у формі умислу чи необережності.

Відповідно до вимог ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Як вбачається із матеріалів справи, правопорушення вчинені 08.04.2022 р. та 09.04.2022 року, проте на момент отримання адміністративної справи судом 07.06.2023 року, сплив тримісячний строк накладення адміністративного стягнення передбачений ст.38 КУпАП.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган / посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

З наведеного вбачається, що для закриття провадження по справі суд має встановити наявність чи відсутність ряду обставин, зокрема, факту вчинення правопорушення особою, що його вчинила та її вини в цьому.

Тому встановлення такої обставини, чи винна особа у скоєнні правопорушення, за яким відкрите адміністратвине провадження, є необхідною передумовою для прийняття рішення про закриття провадження за п. 7 ст. 247 КУпАП.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами".

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктом дрібного хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку, а об`єктивна сторона цього правопорушенняполягає в нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозицією статті185КУпАП встановлено,що відповідальністьза вказаноюнормою законунастає уразі злісноїнепокори законномурозпорядженню абовимозі поліцейськогопри виконанніним службовихобов`язків,а такожвчинення такихже дійщодо членагромадського формуванняз охоронигромадського порядкуі державногокордону абовійськовослужбовця узв`язкуз їхучастю вохороні громадськогопорядку.

Злісна непокора повинна проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги. Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму рішенні від 11 жовтня 2011 року №10-рп/2011.

Відповідно до ст.62 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави.

Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Втручання в діяльність поліцейського, перешкоджання виконанню ним відповідних повноважень, невиконання законних вимог поліцейського, будь-які інші протиправні дії стосовно поліцейського мають наслідком відповідальність відповідно до закону.

За змістом роз`яснень п.7 Пленуму Верховного Суду України від 26.06.1992 року (з подальшими змінами), злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Згідно зі ст.252КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зазначені вище докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ст.ст.173, 185 КУпАП є такими, що доповнюють одне одного, є повними, безсумнівними, належними та допустимими, оскільки відповідно до ст. ст.251, 252 КУпАП, прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, а також є такими, що зібрані в порядку, встановленому законом.

Вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, за що відповідальність передбачена с.173 КУпАП виразилось у висловленні у громадському місці нецензурної лайки, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

У даному випадку вчинення адміністративних правопорушень ОСОБА_1 передбачених ст.185 КУПАП полягало у агресивній та зухвалій поведінці, що виразилися у: висловлюванні в адресу військового службовця нецензурною лайкою; штовханням та шарпанням за формений одяг; перешкоджанням руху службового автомобіля; не виконанням вимоги припинити дії.

Дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст.173, ст.185 КУпАП.

Підстав для закриття провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.173, ст.185 КУпАП, суддя не вбачає.

Факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 підтверджується даними протоколів про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 697313 від 09.04.2022 р., серії ВАБ № 697312 від 09.04.2022 р., серії ВАБ № 910819 від 08.04.2022 р., письмовими поясненнями, протоколами про адміністративне затримання серії АЗ №161882 від 08.04.2022 р. та серії АА №191357 від 09.04.2022 р., висновками медичного огляду для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння від 08.04.2022 р. та від 09.04.2022 р., відеозаписом на компакт диску, а також іншими матеріалами справи.

Беручи до уваги вищезазначене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 , наявний склад адміністративних правопорушень передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП, оскільки кваліфікація дій правопорушниці правильна, її вина доведена дослідженими доказами, однак провадження у справі слід закрити у зв`язку з закінченням строків, передбачених ст.38 КУпАП.

На підставі ст.ст. 173, 185 КУпАПта керуючись ст. ст. 23, 33, 38, 284, 287-289 КУпАП , -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.ст. 173, 185 КУпАПзакрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Перемишлянський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Гуняк Олександра Ярославівна