Справа № 766/752/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2023 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), відносно: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонер, фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ,

встановив:

До Херсонського міського суду Херсонської області з відділення поліції № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області надійшли матеріали про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП України.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 886743 від 15.06.2023 року вбачається, що 15.06.2023 року о 12:33 години ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці біля буд. 28 вул. Батумська смт Білозерка, висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, заперечував проти обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначивши, що 15.06.2023 року о 12:33 год. потерпілу ОСОБА_2 не бачив, та на її адресу нецензурною лайкою не висловлювався. З потерпілою склалися неприязнені відносини, які тривають довгий час.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 постійно її ображає, та висловлюються на її адресу нецензурною лайкою, вона писала на нього скаргу. Проте, кофлікт між ними стался в інший день. 15.06.2023 року о 12:33 годині ОСОБА_1 не висловлювався відносно неї нецензурною лайкою.

ОСОБА_3 , працівник поліцї, яким складено протокол про адміністративне правопорушення в судовому засіданні пояснив, що 15.06.2023 року був складений протокол за фактом звернення ОСОБА_4 із заявою відносно ОСОБА_1 , але події зазначені в протоколі відбувалися не 15.06.2023 року, а це було раніше. Протокол про адміністративне правопорушення складався уперше, тому допущені неточності.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали адміністративної справи, оцінюючи зазначені вище докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до таких висновків.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував, що визначення суті правопорушення та його ідентифікація як кримінального правопорушення здійснюється не тільки з врахуванням того, що таке правопорушення відноситься до кримінального права у правовій системі держави, а і з врахуванням правової природи порушення , його характеру і ступеню суворості покарання, яке може понести правопорушник (справа "Озтюрк проти Німеччини","Кемпбелл і Фелл проти Сполученого Королівства").

Згідно з положеннями ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст.9 КУпАПпередбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Порушення громадського порядку та спокою громадян шляхом нецензурної лайки, образливого чіпляння до громадян чи іншими подібними діями, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Однак, під час судового розгляду встановлено, що у справі немає даних, які б характеризували об`єктивну і суб`єктивну сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто, що ОСОБА_1 своїми умисними діями 15.06.2023 року об 12:33 порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагалася це зробити у громадському місці з хуліганських спонукань.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 15.06.2023 року мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддя дійшла висновку, що у данному випадку необхідно закрити справу в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючисьст. ст. ст.7,9,173,245, п.1 ч.1 247, 251,252,280 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 , закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя С.І.Майдан