ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4160/23
Провадження № 3/210/1916/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"25" серпня 2023 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої в КП «Міський тролейбус», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 3 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Згідно з протоколом серії ВАВ №930526 від 03.08.2023 рок, 01 серпня 2023 року близько 05 години 50 хвилин за адресою м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, біля ЗГТ «Червона», собака породи Ротвейлер, кличка «ВОУ» власником якого є гр. ОСОБА_1 , знаходилась без намордника та спричинила заподіяння шкоди здоров`я людини, а саме гр. ОСОБА_2 .

Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Присутня у судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнала, зазначила, що потерпіла йшла повз неї та своїм пакетом, зачепила собаку, на що собака дійсно клацнула щелепами, однак шкоди у вигляді пошкоджень не завдала. Претензії у жінки відсутні.

Потерпіла ОСОБА_2 скерувала на адресу суду заяву, у якій зазначила, що претензій до хазяїв собаки не має.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його чиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши заяву ОСОБА_2 , яка визнана у цій справі потерпілою особою, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд приходить до наступних висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до вимог статей 245, 280, 256 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

За змістом ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст. 154 КУпАП порушенням правил утримання собак і котів є утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях). Зазначені правопорушення тягнуть за собою попередження або накладення штрафу на громадян від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну, - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин.

Таким чином диспозицією статті 154 КУпАП передбачена відповідальність за 1)утримання собак у місцях, де це заборонено відповідними правилами, 2) утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, 3) вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, при цьому ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачено відповідальність за ті самі дії, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну.

Стаття 154 КУпАП України є бланкетною нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 154 КУпАП України більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Відтак, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, особа, яка складає протокол повинна викласти суть правопорушення виходячи із частини першої даної статті з посиланням на конкретний пункт Правил утримання собак, котів і хижих тварин у населених пунктах, який вважається порушенням, чи Правил утримання домашніх тварин, чи інших нормативно- правових актів, що встановлюють вимоги до утримання та поводження з домашніми тваринами та виключно після цього зазначити наслідки у виді заподіяння шкоди, як це передбачено частиною третьою ст. 154 КУпАП України.

Перелік небезпечних порід собак затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2021 року №1164 "Деякі питання щодо небезпечних порід собак".

Рішенням Криворізької міської ради від 23.12.2020 №48 «Про встановлення Правил утримання домашніх тварин у м. Кривому Розі»`затверджено правила утримання домашніх тварин у місті Кривому Розі.

У протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які посилання на правила, а саме який пункт (розділ) правил був порушений і в чому це порушення проявилось, не вказано чи віднесена порода собаки ОСОБА_1 до переліку небезпечних порід собак, чи наприклад порода собаки ОСОБА_1 віднесена до Переліку порід собак, визнаних потенційно небезпечних, тобто в протоколі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.154 КУпАП не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.154 КУпАП.

Згідно протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, складеному дізнавачем СД ВП № 2 КРУП ГУ Національної поліції Дніпропетровської області від 01.08.2023р. ОСОБА_2 просить органи поліції провести розслідування відносно господарів собаки - чорний ротвейлер, яка на зупинці "Червона" 01.08.2023 року близько 05:50 вкусила її за ліве предпліччя, тому що собака велика і агресивної поради, була без намордника.

З довідки № 1580 від 01.08.2023 року вбачається, що ОСОБА_3 звернувся до лікаря зі скаргою укус собаки, при огляді явних та значних слідів укусу собаки не зафіксовано. Тобто рваних ран, характерних при укусі собаки не виявлено.

З пояснень ОСОБА_1 , наданих інспектору патрульної поліції, вбачається, що жінка почала кричати на собаку, замахнулась пакетом та підняла руку, від чого собака злякалась та клацнула щелепою на підняту руку.

Свідки подій не встановлені.

Разом з тим, із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №930526 від 03.08.2023 рок, 01 серпня 2023 року близько 05 години 50 хвилин за адресою м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, біля ЗГТ «Червона», собака породи Ротвейлер, кличка «ВОУ» власником якого є гр. ОСОБА_1 , знаходилась без намордника та спричинила заподіяння шкоди здоров`я людини, а саме гр. ОСОБА_2 .

Дослідивши зміст зазначеного протоколу, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретної фабули правопорушення передбаченого ч.1 ст.154 КУпАП. (об`єктивної сторони правопорушення), не містить посилання на порушення ОСОБА_1 конкретного нормативно-правового акту, його статті чи пункту, яким визначено коло обов`язків та заборон для осіб, які утримують собак чи здійснюють за ними догляд. Відсутність в протоколі про адміністративне правопорушення посилання на порушення положень конкретного нормативно-правового акту фактично унеможливлює притягнення особи до відповідальності.

В матеріалах справи міститься довідка, видана іншій особі, в той же час з довідки встановлено лише наявність ушибу, будь-яких ран , характерних для укусу собаки не зафіксовано.

Та обставина, що собака вдарила потерпілого, спричинивши шкоди його здоров`ю не є самостійним складом адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП.

Зазначені обставині виключають можливість притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст.154 КУпАП.

Вказані вище вимоги закону узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя. Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових принципах, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що суть адміністративного правопорушення, вказана у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає положенням диспозиції статті 154 КУпАП, яка разом зі статтею 256 цього Кодексу вимагає від посадової особи, що складає протокол, обов`язок чітко та зрозуміло сформулювати суть вчиненого правопорушення, тобто висунутого проти особи обвинувачення.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише у межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, та суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.154 КУпАП.

Згідно з ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, однією з підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд вважає за необхідне провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 58, 62 Конституції України, ст. 9, ч.ч. 1, 3 ст. 154, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 3 ст. 154 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений, якщо апеляційну скаргу на постанову подано протягом десяти днів з моменту отримання її повного тексту.

У разі апеляційного оскарження постанови, вона набирає законної сили з моменту прийняття апеляційним судом постанови про залишення апеляційної скарги без задоволення, відмови у відкритті апеляційного провадження, повернення апеляційної скарги.

Суддя: О. В. Чайкіна