ПОСТАНОВА

Іменем України

№ 610/4020/21 № 3-в/610/1/2023
м. Балаклія21 серпня 2023 року

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Стригуненко Володимир Миколайович, розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Савинці Балаклійського району Харківської області, зареєстрованого і проживаючого: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

За результатами судового розгляду, проведеного стосовно ОСОБА_2 , в межах висунутого обвинувачення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, Балаклійським районним судом Харківської області 23.02.2022 ухвалено постанову про накладення на ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП адміністративного стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі 850 гривень

15.06.2023 від ОСОБА_1 надійшла заява, про виправлення описки у вищезазначеній постанові. Заявник зазначив, що у вступній частині постанови помилково вказано його реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , замість реєстраційного номера облікової картки платника податків особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2 .

Оскільки положення КУпАП не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права - та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

За правилом ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вказана норма застосовується до всього змісту судового рішення, тобто у рівній мірі до вступної, мотивувальної, резолютивної її частин.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною, проте допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Із матеріалів справи убачається, що у протоколі про адміністративне правопорушення невірно зазначені реквізити документа, що посвідчують особу, а саме замість реєстраційного номера облікової картки платника податків особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 .

Разом із тим, матеріали справи містять засвідчені копії документів, що посвідчують особу ОСОБА_2 , зокрема його реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 (а.с. 27, 28).

Із огляду на викладене, а також на те, що аналіз процесуальних документів, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення беззаперечно вказують на помилковість зазначених відомостей, суд вважає, що невірне зазначення реєстраційного номера картки платника податків особи, яка притягається до адміністративної відповідальності призводить до його неправильного виконання, отже може вважатися опискою в розумінні ст. 379 КПК України.

Виходячи з цієї логіки суддя при виправленні описки жодних змін до змісту постанови (висновків та мотивів судового рішення) фактично не вносить, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 283, 304 КУпАП, ст. 379 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Виправити описку, допущену у постанові судді Балаклійського районного суду Харківської області від 23.02.2022 у даній справі, зазначивши у її вступній частині реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 НОМЕР_1 .

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Стригуненко