Справа № 289/1935/23
Номер провадження 3/289/1321/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2023 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленко О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , студента, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 10.08.2023 серії ААД №171228, 08.08.2023 о 15:00 год. по вул. Велика Житомирська в м. Радомишль, Житомирського району, Житомирської області ОСОБА_1 керуючи велосипедом «Україна» та виконуючи поворот ліворуч, не надав дорогу автомобілю «OPEL COMBО» під керуванням ОСОБА_2 , який рухався у зустрічному напрямку прямо та здійснив зіткнення, в результаті чого вказаний автомобіль та велосипед отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 16.13 ПДР України.

В судове засідання ОСОБА_1 , який забезпечений захисником у вказаній справі про адміністративне правопорушення, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки не повідомив, а тому, відповідно до ст. 268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності останнього, письмові заперечення від якого до суду не надходили.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Клопотання захисника адвоката Бойка В.В. про відкладення розгляду справи, суд до уваги не приймає з наступних підстав.

Для забезпечення прав особі, яка притягується до адміністративної відповідальності судом було неодноразово відкладено розгляд справи з метою дотримання його права на захист.

Водночас, вищевказане клопотання захисника про неможливість його участі в судовому засіданні у зв`язку із хворобою на сезонний грип та перебуванні на лікуванні суд вважає не обґрунтованим та таким, що не підтверджується будь-якими реальними доказами.

Крім того, суд звертає увагу, що ані ОСОБА_1 , ані його захисник не були позбавлені можливості звернутись до суду з відповідними письмовими поясненнями по суті справи, в разі наявності перешкод, що унеможливлюють їх безпосередню участь у розгляді справи.

Суд звертає увагу, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними в матеріалах справи доказами, оскільки чергове необґрунтоване клопотання про відкладення розгляду справи призводить до затягування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення.

Диспозиція ст. 124 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Отже, вищевказані пошкодження мають бути наслідком порушення правил дорожнього руху, про що зазначено зокрема у п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті».

На підтвердження вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого правопорушення разом з протоколом надано схему місця ДТП, рапорт працівника поліції, письмові пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , а також копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №171228 від 10.08.2023 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Водночас, як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_3 , останній зазначив, що вказаного дня, керуючи велосипедом по вул. Велика Житомирська в м. Радомишль в сторону міста вирішив здійснити поворот ліворуч через дорогу до «Хлібзаводу», при цьому завчасно впевнившись у безпечності виконання вказаного маневру та переконавшись, що назустріч йому та в попутному напрямку будь-яких транспортних засобів немає. В подальшому, під час під час виконання вказаного повороту, проїхавши вже близько 1 м 1,5 м дороги, ОСОБА_1 помітив, що назустріч йому рухається автомобіль зеленого кольору, який почав різко гальмувати, щоб уникнути зіткнення, наїхав на переднє колесо велосипеда, яким керував ОСОБА_1 , в результаті чого останній злетів на узбіччя, а автомобіль зупинився в електроопорі.

Між тим, долучені до адміністративного протоколу письмові пояснення свідка ОСОБА_5 , як доказ винуватості ОСОБА_1 у вказаній дорожньо-транспортній пригоді, суд оцінює критично, оскільки з їх змісту вбачається, що свідок не бачила ані самого моменту ДТП, ані механізму його утворення.

З письмових пояснень ОСОБА_4 вбачається, що остання стала свідком того, як водій автомобіля зеленого кольору на великій швидкості в`їхав у велосипед, під керуванням ОСОБА_1 , при цьому водій авто перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Однак, відомостей про механізм утворення вказаної дорожньо-транспортної пригоди зазначені письмові пояснення свідка також не містять.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення до матеріалів справи не долучено та судом не встановлено.

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 124, 245, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. О. Кириленко