ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7221/23
провадження № 3/753/3326/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Котвицький В.Л., розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 124, ст. 122-4 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходяться адміністративні матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124, ст. 122-4 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 259547 від 01.05.2023, ОСОБА_1 24.04.2023 о 16 год. 56 хв. в м. Києві по вул. Драгоманова, 4-А, керуючи автомобілем «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 , паркуючись, не впевнився в безпечності маневру, не дотримався безпечного інтервалу, в результаті чого здійснив наїзд на стоячий автомобіль марки "Mitsubishi", д.н.з. НОМЕР_2 , чим порушив вимоги п. 10.1, 13.1, 13.3 Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП. При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 259548 від 01.05.2023, ОСОБА_1 24.04.2023 о 16 год. 56 хв. в м. Києві по вул. Драгоманова, 4-А, керуючи автомобілем «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 , став учасником дорожньо-транспортної пригоди та місце пригоди залишив, чим порушив вимоги п. 2.10 (а) Правил дорожнього руху України, за що передбачена відповідальність за ст.122-4 КУАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 122-4 та ст. 124 КУпАП не визнав, показав, що в адміністративному матеріалі відсутні прямі докази його вини, а також відсутні докази, що саме автомобіль під його керуванням був винуватцем ДТП з автомобілем «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , в наслідок чого останній отримав пошкодження, всі наявні докази які містить адміністративний матеріал є лише припущенням і базуються лише на свідченнях якоїсь людини, яка залишила записку на автомобілі, ні відео з камер на будинку, ні самі пошкодження на транспортних засобах не свідчать про взагалі наявність ДТП за участю саме зазначених автомобілів, про що свідчать надані фото автомобілів. Тому відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП ОСОБА_1 просив закрити адміністративний матеріал у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Адвокат Кравченко А.В. - представник ОСОБА_1 підтримав позицію останнього, надав суду письмове клопотання про закриття адміністративного провадження у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

До суду також з`явилась ОСОБА_2 , власник автомобіля «Mitsubishi» д.н.з. НОМЕР_2 , яка про обставини зіткнення нічого пояснити не змогла, підтримала письмові пояснення, що містяться в матеріалах справи. Проти закриття провадження у матеріалах не заперечувала у зв`язку з малозначністю заподіяної її автомобілю шкоди.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП - якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

У відповідності до вимог ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу правопорушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих; пояснення правопорушника; інші відомості необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушеннязаподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні відомості про спричинену матеріальну шкоду. Крім того, працівником патрульної поліції при складанні протоколу про огляд транспортних засобів не було детально та достовірно вказано про пошкодження транспортних засобів та не було долучено фотокарток самих пошкоджень транспортних засобів, що в даній ситуації необхідні для встановлення винної особи.

Також, зібрані патрульною поліцією матеріали містять розбіжності в описі обставин ДТП. Так ОСОБА_2 , яка керувала автомобілем «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , зазначає в своїх поясненнях, що 04.2023 о 08:00 год ранку вона підійшла до автомобіля з дитиною, оскільки збиралась відвести дитину до школи, явних та нових пошкоджень на автомобілі не помітила, після того як відвезла дитину до школи під двірниками на задньому склі автомобіляпомітила записку з повідомленням про ДТП та номером мобільного телефона особи, яка могла надати фото автомобіля винуватця ДТП. По вказаному в записці номеру телефону остання зателефонувала та отримала фото автомобіля, який на думку особи є винуватцем ДТП, при цьому фото містило не момент ДТП а просто передню частину автомобіля «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 . Далі ОСОБА_2 повернулась на парковий майданчик за адресою її проживання та зателефонувала 102. При цьому, ОСОБА_2 сама вказує, що перед початком руху вона не помітила пошкоджень на автомобілі, що дає висновок вважати що ці пошкодження можуть бути отримані раніше без участі автомобіля «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 .

Проте, незважаючи на надані пояснення які містяться в матеріалах про адміністративне правопорушення, працівник патрульної поліції у своєму рапорті, який також наявний в матеріалах про адміністративне правопорушення вказує зовсім інші обставини подій, а саме, що особа яка викликала патрульну поліцію зразу коли вийшла з ранку до свого автомобіля помітила записку під двірниками на передньому склі автомобіляпро обставини ДТП та відразу зателефонувала на 102.

Крім того, працівник патрульної поліції зазначає у своєму рапорті, що відео з камер ОСББ, які фіксують прибудинкову територію не має змоги оглянути, однак диск з зазначеним відео долучений до матеріалів про адміністративне правопорушення, хоча на самому відео не зафіксовано ДТП за участю вищезазначених автомобілів.

На дослідженому судом долученому до матеріалів адміністративного протоколу відеозапису з відеокамери з камери, яка фіксує прибудинкову територію будинку по вул. Драгоманова, 4-А, дійсно відтворений момент паркування автомобіля «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 , біля автомобіля «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , проте ракурс зображення відеокамери не дозволяє достеменно визначити чи було торкання між автомобілями, оскільки місце пошкодження автомобіля «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , було закрите від поля зору камери корпусом автомобіля «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 .

До суду на 19.05.2023 викликався свідок ОСОБА_3 , як особа, яка повідомила потерпілу про факт ДТП по телефону і можливо була безпосереднім її свідком, однак до суду свідок не з`явився, про причини неявки не повідомив, про виклик до суду був повідомлений належним чином. Письмові пояснення свідка ОСОБА_3 у матеріалах відсутні.

З матеріалів справи також вбачається, що на транспортному засобі «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , пошкоджено передній бампер з лівого боку спереду і до колеса, пошкодження тягнуться по нижній частині бампера. Самі пошкодження мають вигляд майже щільних паралельних глибоких подряпин, починаючи з самого низу бамперу й майже до верху і візуально мають фронт біля 40 см, що свідчить про те, що на автомобілі, з яким відбулося зіткнення, мали б залишитися такі самі значні пошкодження фарби. При цьому, на транспортному засобі «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 , відсутні будь-які подібні пошкодження, які б по локалізації, характеру нанесення відповідали пошкодженням автомобіля «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , що підтверджується наданими до суду фотографіями.

Крім того в нижньому правому кутку бампера автомобіля «Mitsubishi», д.н.з. НОМЕР_2 , міститься пошкодження від сильного удару, оскільки внаслідок цього було спричинено пошкодження шару фарби до ґрунтової основи. Оскільки візуально зазначене пошкодження знаходиться на рівні осі передніх 16-ти дюймових коліс автомобіля, то приблизна його висота над рівнем землі складає біля 20 см. На задньому бампері автомобіля «Peugeot», д.н.з. НОМЕР_1 , на такому рівні пошкодження взагалі відсутні.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1, 2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з ясувати інші обставини, що мають значення для правомірного вирішення справи.

Згідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП, однак при цьому працівник патрульної поліції не виконав свого обов`язку перед складанням протоколів про адміністративні правопорушення, про що свідчать наявні суперечності та неточності в наданих матеріалах про адміністративні правопорушення, що стали підставою для складання відносно ОСОБА_1 протоколів про адміністративні правопорушення.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що матеріали не містять жодного доказу про причетність ОСОБА_1 до ДТП, яке сталось 01.05.2023 о 16 год. 56 хв. по вул. Драгоманова, 4-А, та, відповідно, залишення місця пригоди.

Отже, враховуючи викладене, суд вважає, що справа підлягає до закриття провадженням у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП та ст. 122-2 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 122-4, 124, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справи про адміністративні правопорушення №753/7220/23 та №753/7221/23 об`єднати в одне провадження та присвоїти №753/7221/23.

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 122-4 КУпАП та ст. 124 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя В.Л. Котвицький