П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешк. АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №452380 від 27.10.2022 вбачається, що 29.09.2022 року,близько 18:00 год, за адресою АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , спричинив тілесні ушкодження гр. ОСОБА_2 , чим вчинив хуліганські дії та порушив спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.11.2022, матеріали справи про адміністративне правопорушення №308/14628/22 відносно ОСОБА_1 , за ст. 173 КУпАП - повернуто до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області для усунення недоліків та виконання вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Слід зазначити, що в ході доопрацювання, до матеріалів справи було додано рапорт старшого ДОП СДОП П Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ст. лейтенанта поліції Т.Шевчук, де зазначено, що ретельно вивчивши матеріали адміністративної справи, ним було встановлено, що гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_1 , вину у вчинені правопорушення заперечував. Зазначив, що викладені в протоколі обставини не відповідають дійсності. Досить тривалий час між ним та ОСОБА_2 виникають суперечки, які стосуються виконання функцій голови ОСББ останньою.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суддя доходить наступного висновку.

Згідно матеріалів справи, вбачається, що у протоколі про адміністративне правопорушення вказано дату народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Згідно пенсійного посвідчення було встановлено, що в ньому зазначено дату народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 . У зв`язку із чим справу було направлено до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області для усунення недоліків та виконання вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, у ході доопрацювання, до матеріалів справи було додано лише рапорт старшого ДОП СДОП П Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ст. лейтенанта поліції Т.Шевчук, де зазначено, що ретельно вивчивши матеріали адміністративної справи, ним було встановлено, що гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В протоколі вказані розбіжності усунуті не були.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №452380 від 27.10.2022 вбачається, що 29.09.2022 року, близько 18:00 год., за адресою АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 , спричинив тілесні ушкодження гр. ОСОБА_2 , чим вчинив хуліганські дії та порушив спокій громадян.

Згідно постанови про закриття кримінального провадження від 15.10.2022, кримінальне провадження №0001185 від 02.10.2022, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в їх діях ознак кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. Постановлено, копію постанови направити начальнику Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області, для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП, якщо в його діях буде наявний склад такого правопорушення.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 , за адресою АДРЕСА_3 , 29.09.2022 між нею та її сусідом ОСОБА_1 , виникла суперечка в ході якої, останній незаконно обвинувачував її, ображав нецензурною лайкою, агресував, та наніс їй тілесні ушкодження. Згідно пояснень вона звернулася до КНП «ЦНКЛ» Ужгородської міської ради, отримала довідку № 16076 від 1.10.2022 року лірак ОСОБА_3 .

При цьому у постанові вказано на те, 04.10.20222 від ОСОБА_2 , надійшла розписка до органу досудового розслідування про те, що вона просить закрити розпочате за її заявою кримінальне провадження, оскільки не бажає проходити СМЕ.

Згідно письмових пояснень гр. ОСОБА_1 , 29.092022 близько 18 год. за адресою: АДРЕСА_2 в нього виник конфлікт із гр. ОСОБА_2 , головою ОСББ, з приводу того, що він висловив зауваження щодо збору коштів на заміну замків їх будинку. За твердженням ОСОБА_1 , виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_2 , схопила його за верхній одяг, у відповідь на що він схопив її за руки та сильно стиснув, для того аби вона його відпустила, після чого вони розійшлися.

В силу положень частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до частини 1статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення пункту 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Статтею 173 КУпАП, передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП, норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до положень вказаної норми дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Друга ознака об`єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З пояснень, що надані в судовому засіданні та при дослідженні матеріалів справи встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 яка є головою ОСББ, виник конфлікт, між сусідами, пов`язаний, із збором коштів на заміну замків в їх будинку. При цьому, як вказує у письмових поясненнях ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вхопила його за верхній одяг, а він у відповідь стиснув її руки, для того аби вона його відпустила.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_2 також вказує на те, що є головою ОСББ, та що в неї виник конфлікт із її сусідом ОСОБА_1 , який звинувачував її у привласненні коштів.

Окрім того, матеріали справи містять протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, від 01.10.2022 року. Зі змісту вказаного протоколу вбачається, що ОСОБА_2 , просить прийняти міри до ОСОБА_1 , який постійно вчиняє сварки та конфліктні ситуації, звинувачує її в розкраданні грошей.

Вказане свідчить, про тривалий конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ..

Так, вважаю, що надані на розгляд матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, а конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виник на ґрунті тривалих неприязних відносин, що підтверджується поясненнями наявними у справі письмовими доказами. Окрім того, вказане підтвердив і сам ОСОБА_4 , в судовому засіданні.

Як встановлено із матеріалів справи, суперечка виникла між вказаними особами з приводу збору коштів на потреби будинку. Отже, дії ОСОБА_1 , не були спрямовані на умисне порушення моральних принципів суспільства в цілому. А самі по собі висловлювання в бік його сусідки, яка являється головою ОСББ, під час сварки сталися з приводу особистих неприязних стосунків, а за такого не можуть вважатись дрібним хуліганством.

Матеріалами справи та поясненнями осіб не підтверджений факт вчинення ОСОБА_1 , правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме, висловлювання нецензурною лайкою та наніс ОСОБА_2 тілесні ушкодження. Окрім того, згідно постанови про закриття кримінального провадження, кримінальне провадження на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, закрито у зв`язку із відсутністю в їх діях ознак кримінального правопорушення передбаченого правопорушення передбаченого ч.1 ст. 125 КК України. Натомість наявні докази саме того, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , існують тривалі і стійкі неприязні стосунки, які призводять до конфліктних ситуацій.

Відповідно до вимог ст.245КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни №10від 22.12.2006«Про судовупрактику усправах прохуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа N 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Згідно зі ст.251КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

Обставини по даній справі підтверджують відсутність у ОСОБА_1 , умислу на вчинення дрібного хуліганства.

Всі перераховані вище обставини у своїй сукупності дають суду підстави прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_1 у зазначені в протоколі час та місці, дійсно своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян у розумінні ст.173 КУпАП, а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказують на відсутність доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні, оскільки між сусідами триває конфлікт з пов`язаний, з виконанням функцій голови ОСББ, збором коштів та їх використанням, який є тривалим, про що вказано у письмових поясненнях як ОСОБА_1 , так і ОСОБА_2 .. Сусіди перебувають у тривалих конфліктних неприязних відносинах, що виключає можливість кваліфікації дій учасників конфлікту як дрібне хуліганство.

Згідно ч.1, 2ст. 7 КУпАПніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

З огляду на викладене, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, беручи до уваги письмові пояснення ОСОБА_2 , усні та письмові пояснення ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173КУпАП в діях останнього.

Відповідно до ч. 1ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173,247,283,284,287 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош