Справа № 303/6482/22

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" січня 2023 р. суддя Іршавського районного суду Закарпатської області Гичка О.Б.,

за участю особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника особи, що притягується до адміністративної відповідальності адвоката Козар М.М.,

потерпілої ОСОБА_2

розглянувши в залі судових засідань Іршавського районного суду Закарпатської області, м. Іршава, справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перевізник ПП Форшнер, проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 285269 від 17.09.2022 року вбачається, що ОСОБА_1 17 вересня 2022 року о 10 год. 50 хв. в АДРЕСА_2 , п.п. 14 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», а саме умисні дії психологічного характеру відносно своєї дружини ОСОБА_2 , що полягали у висловлюванні в її бік образливі слова, принижував, на прохання припинити свої дії не реагував, чим вчинив психологічне насильство.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, пояснив, що відповідно до рішення виконавчого комітету Мукачівської міської ради «Про тимчасове визначення способу участі у вихованні дитини та спілкування з нею» йому визначено час побачення з меншим сином ОСОБА_3 кожного місяця, першої та третьої суботи, друга та четверта неділя з 10 до 14 години у присутності матері ОСОБА_2 по АДРЕСА_2 . 17.09.2022 року він приїхав по місцю проживання дитини, щоб побачитися, погуляти та погратися з дитиною, однак після п`яти хвилин розмови дружина почала перешкоджати йому проводити час з сином, на такі дії дружини він зателефонував на номер 102 і повідомлено, що дружина перешкоджає бачитися з дитиною. По приїзду інспектора поліції Бабинець Ю.І., не з`ясувавши всі обставини справи повідомив, що саме він вчинив психологічне насильство по відношенню до дружини. Його доводи та пояснення, а також те, що розмова з дружиною записувалася на телефон, працівником поліції до уваги взято не було, та складено протокол про адміністративне правопорушення.

Захисник особи, що притягується до адміністративної відповідальності адвокат Козар М.М. підтримав подане письмове заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, просить справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 17.09.2022 року її чоловік приїхав побачитися з сином, через деякий час він почав її ображати в присутності сина нецензурними словами, після чого вона забрала сина та пішла до будинку.

Свідок ОСОБА_4 , якого було допитано за клопотанням потерпілої, показав, що він особисто не чув як ОСОБА_1 ображав нецензурними словами саме ОСОБА_2 , чи принижував її.

Як передбачено ч.1 ст. 173-2 КУпАП, вказаною нормою закону встановлена адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статті, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо ), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Із Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» вбачається, що домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали ) однією сім`єю, але не перебувають ( не перебували ) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала ) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь ; психологічне насильство- форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі стосовно третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП виражається в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.

Нормами наведеного закону визначено, що психологічним насильством є така форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

З аналізу наведених вище норм Закону вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, має місце тоді, коли діяння фізичного, сексуального, психологічного або економічного характеру тягнуть за собою можливість настання фізичної або психологічної шкоди. Тобто, у справах про домашнє насильство доказуванню підлягає не лише факт вчинення відповідних дій (бездіяльності) особи, а й наслідки, які в результаті таких дій (бездіяльності) були заподіяні постраждалій особі.

Отже, у протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, в протоколі про адміністративне правопорушення не відображено всі елементи об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у якій йдеться про існування такої обов`язкової ознаки, як можливого чи фактичного настання фізичної чи психологічної шкоди, що була чи могла бути завдана потерпілій, а це унеможливлює його використання як доказу в справі відповідно до статті 256 КУпАП.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано рапорт інспектора СЮП ВП Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції Бабинець Ю. від 17.09.2022 де зазначено, що 17.09.2022 року о 10.50 було отримано повідомлення на службовий планшет про те, що за адресою АДРЕСА_2 відбувається домашнє насильство. Прибувши за вказаною адресою було встановлено, що ОСОБА_1 вчинив факт психологічного домашнього насильства відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме погрожував їй фізичною розправою та ображав нецензурною лайкою.

В протоколі, не вказано відповідно до вимог ст.256 КУпАП прізвища, адреси свідків правопорушення, та інші відомості, необхідні для вирішення справи, що також суперечить вимогам п.п.12, 15 Розділу II Інструкції №1376, якими передбачено, що до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення пояснення свідків, і потерпілих що містять інформацію про правопорушення.

При прослуховуванні DVD-R диску, долученого до матеріалів справи ОСОБА_1 , встановлено, що при спілкуванні між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відсутні висловлювання зі сторони ОСОБА_1 образливого характеру чи погрози відносно своєї дружини.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, що закріплено у статті 251 КУпАП.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 62 Конституції України всі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Також, згідно із положеннями ст. ст. 279, 280 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, без підтвердження іншими належними та допустимими доказами, не є безумовним та беззаперечним доказом доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи, в якому фактично формулюється обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення.

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, судом встановлено, що поліцейським не надано належних та беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства відносно ОСОБА_2 .

Відсутність вказаних доказів унеможливлює встановлення складу адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Оскільки в матеріалах справи відсутні достатні та беззаперечні докази складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 , тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 173-2, 247, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 Кодексу про адміністративні правопорушення України закрити за відсутністю складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає чинності після закінчення строку подання скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Іршавський районний суд Закарпатської області.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Іршавського

районного суду : О. Б. Гичка