Справа № 147/82/23
Провадження № 3/147/59/23
ПОСТАНОВА

24 січня 2023 року смт Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП,

встановив:

До Тростянецького районного суду Вінницької області 23.01.2023 надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №441963 від 16.01.2023 вбачається, що 16.01.2023 о 10 год. 40 хв. ОСОБА_1 в смт Тростянець вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме ображав нецензурною лайкою, не повертав речі, в наслідок чого могла бути завдана шкода її психологічному здоров`ю.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя вважає, що їх необхідно повернути на доопрацювання до Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 9 вказаного Кодексу адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачає, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч.2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема статтею 173-2 розглядаються протягом доби.

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 16.01.2023 убачається, що ОСОБА_1 повідомлявся працівниками правоохоронних органів, що склали відповідний протокол, про час та місце розгляду справи відносно нього в суді, а саме про необхідність з`явитися до Тростянецького районного суду на 10.00 год. 24.01.2023.

Однак ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, що в свою чергу унеможливлює розглянути дану справу у строки, встановлені ч. 2 ст. 277 КУпАП.

Вищезазначене свідчить про порушення вимог ст. ст. 268, 277 КУпАП з боку уповноважених осіб щодо здійснення контролю явки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у судове засідання та позбавляє суд можливості розглянути справу з дотриманням вимог ст. 268 КУпАП.

Також, згідно ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Так, за змістом частини 1 статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В порушення вимог ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення від 16.01.2023 серії ВАБ №441963 не зазначені свідки правопорушення та не відібрано у них пояснення. Не долучено доказів того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 це особи, які проживають у зареєстрованому шлюбі, тобто є чоловіком та дружиною чи проживають разом без реєстрації шлюбу.

Також, у суті (складі) адміністративного правопорушення не зазначено повного найменування місця вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, а зазначено лише населений пункт без зазначення вулиці та району.

Суд звертає увагу, що нормами КУпАП визначено загальне правило про те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення (стаття 276 КУпАП), тому на даному етапі суд не має можливості перевірити чи підсудна дана справа саме Тростянецькому районному суду Вінницької області, оскільки згідно даних, які містяться в матеріалах справи ОСОБА_1 проживає в с.Комаргород Томашпільського району, а ОСОБА_2 проживає в м.Бершадь.

Окрім того, варто зазначити, що до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не додано матеріалів здійснення оцінки ризиків всупереч Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», яким передбачено, що оцінка ризиків оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи.

Відповідно до п. 4 Розділу І Порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України та Міністерства внутрішніх справ України від 13.03.2019 № 369/180, оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства. Пунктом 2 Розділу ІІ Порядку передбачено, що за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам. Після проведення оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції долучає форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства до матеріалів, зібраних за фактом такого насильства (п. 11 Розділу ІІ Порядку).

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає можливості з`ясувати обставини, що мають значення для своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом та визначити підсудність даної справи саме Тростянецькому районному суду Вінницької області.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи правову позицію ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), відповідно до якої суддя не має права взяти на себе функції сторони обвинувачення, змінити обсяг інкримінованого правопорушення, усунути певні розбіжності та неточності, які мають місце в протоколі про адміністративне правопорушення, самостійно відшукувати докази винуватості особи, що становило б порушення статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до пункту 12 Постанови Пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року №11 норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Зважаючи на викладене, матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підлягають поверненню для усунення порушень, допущених при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 245, 268, 277, 278, 283 КУпАП, суддя

постановив:

Матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, повернути до Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Натальчук