Справа № 186/1663/23
Провадження № 3/0186/626/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

14 листопада 2023 року м.Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошея С.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від відділення поліції №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівки Дніпропетровської області, мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, військовослужбовця, громадянина України, у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 27 жовтня 2023 року о 20 год. 10 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у дворі будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою та чіплявся до перехожих.

У судовому засіданні правопорушник ОСОБА_1 вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав та пояснив, що він проживає у квартирі АДРЕСА_3 . Так 27 жовтня 2023 року приблизно о 20 год. 00 хв. біля його будинку на лавочці сиділа компанія підлітків, які гучно висловлювались грубою нецензурною лайко. Він підійшов до них та зробив зауваження, в результаті чого, у нього з даними підлітками зав`язалась словесна перепалка. Після чого, один з підлітків забризкав йому очі сльозогінним газом та вони почали втікати. Потім приїхали працівники поліції та склали відносно нього адмінпротокол за порушення громадського порядку. Просить суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адмінправопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вислухавши правопорушника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП виходячи з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи єдиним доказом наявності вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є пояснення свідка ОСОБА_2 , які не приймаються до уваги судом, оскільки дана особа не була очевидцем вищезазначеної події та довідалась про неї від свого неповнолітнього сина. Будь-яких інших належних та допустимих доказів винуватості ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 зазначив (п.4), що Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: юридична відповідальність особи має індивідуальний характер; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпція, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Відповідно до ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку та обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст.62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997 року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2, 4, 7 та 11 до Конвенції».

Положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06.12.1998 р. (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

У відповідність до ст.9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що у матеріалах справи відсутні достатні докази, які б беззаперечно свідчили про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, без сукупності достатніх та переконливих доказів вини особи, не може бути підставою для притягнення до адміністративної відповідальності, тому приходжу до висновку, що органом Національної поліції не доведена наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом .

Відповідно до ст.252 КУпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п.1 ч.2 ст.247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст.24, ст.173, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, до Дніпровського апеляційного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу.

СУДДЯ: С.С. Кривошея