ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
14 вересня 2023 рокуСправа №: 695/2683/23
Номер провадження 3/695/1824/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши адміністративні матеріали, складені Управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом від 19.04.2022 про адміністративне правопорушення №011467, 19.04.2022р. о 00 год. 30 хв. ОСОБА_1 здійснював лов риби на Кременчуцькому водосховищі на розливі р. Дніпро поблизу с. Бубнова Слобідка Золотоніського району Черкаської області в період нерестової заборони, забороненим знаряддям лову «Підсакою», чим порушив Правила любительського і спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому виловив рибу виду: карась 14 шт., лящ 1 шт., плітка 1 шт., загальною вагою 9 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 33244 грн..

Захисник ОСОБА_1 , адвокат Брус С.М. проти обставин, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення заперечив з підстав, які викладені у письмових запереченнях, які надані суду, просив провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до письмових заперечень, отриманих судом 13.09.2023р. захисник ОСОБА_1 , адвокат Брус С.М. вину ОСОБА_1 та викладені обставини у протоколі про адміністративне правопорушення категорично заперечує. Обставини події пояснює тим, що під час весняного водопілля через водосховища Дніпровського каскаду виникло значне затоплення міст і сіл Черкащини. ОСОБА_1 був у своєї баби, яка проживає в с. Бубнова Слобідка Золотоніського району Черкаської області та побачив, що частина її городу була затоплена, а на міль, яка знаходилася у затопленому городі запливла велика кількість риби. Тому він зібрав вказану рибу та віз до себе додому на власному автомобілі поки не був зупинений на блокпості. Стверджує, що на місці зупинки транспортного засобу протокол в його присутності ніхто не складав, пояснень він не надавав, а матеріали справи не містять жодних доказів здійснення ним лову риби будь-яким способом, що виключає як об`єктивну так і суб`єктивну сторону правопорушення.

Заслухавши захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, письмові заперечення, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина четверта статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, матеріали справи містять: протокол №011467 про адміністративне правопорушення від 19.04.2022; розрахунок збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів та копії матеріалів кримінального провадження; копія витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.06.2023; копія рапорту начальника чергового ЧС СМ Золотоніського відділу поліції в черкаській області від 19.04.2022; копію протоколу огляду місця події від 19.04.2022; копія письмових пояснень ОСОБА_1 ; копію ухвали слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області; постанова про закриття кримінального провадження від 16.06.2023, складена дізнавачем сектору дізнання Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції Бессарабовою В.В..

Дослідивши вказані докази суддя виходить з наступного.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним та відображеним у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Так, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 здійснював лов риби на розливі р. Дніпро, поблизу с. Бубнова Слобідка Золотоніського району Черкаської області, в період нерестової заборони, забороненим знаряддям лову «Підсакою», чим порушив Правила любительського і спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому виловив рибу виду: карась 14 шт., лящ 1 шт., плітка 1 шт., загальною вагою 9 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 33244 грн..

Про те, дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області Бессарабова В.В. закриваючи кримінальне провадження в зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку у своїй постанові від 16.06.2023р. про закриття кримінального провадження вказує, що досудовим розслідуванням не встановлено обов`язкової ознаки складу кримінального проступку, передбаченого диспозицією ч. 1 ст. 249 КК України, а саме суб`єктивної сторони, що виражається у формі умислу, оскільки факт незаконного вилову риби був зафіксований на прибережній зоні, а не на водних об`єктах, що може свідчити про те, що вилов взагалі не здійснювався, а тому дане кримінальне провадження підлягає до закриття.

Окрім вказаного, із змісту даної постанови вбачається, що дізнавач прийшов до висновку про те, що зібраними матеріалами досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 особисто не здійснював незаконний вилов риби, а також не встановлено місце незаконного вилову риби.

До матеріалів справи додано протокол огляду місця події від 19.04.2023р. із змісту якого вбачається, що вказана риба була вилучена із автомобіля ОСОБА_2 .. Аналогічні обставини події викладені у вказаній вище постанові про закриття кримінального провадження.

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення вказані інші обставини, при цьому матеріали справи не містять будь-яких доказів, що ОСОБА_1 взагалі здійснював лов риби забороненим способом, не вказано точне місце вчинення правопорушення, не наведені докази на підтвердження таких обставин.

Навпаки, додані до матеріалів справи докази спростовують наявність як суб`єктивної так і об`єктивної сторони вказаного правопорушення.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Ураховуючи вищевикладене слід зазначити, що зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015року №5-рп/2015у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічні положення Конституції України поширюються і на осіб, які обвинувачуються у вчиненні правопорушень, передбачених КУпАП.

Таким чином суддею вбачається, що доказів, які б підтверджували факт незаконного вилову саме ОСОБА_1 риби отримано не було.

Крім того, дізнавачем поставлено під сумнів наявність як суб`єктивної так і об`єктивної сторони дій ОСОБА_1 , що виключає склад правопорушення.

При цьому суддя вказує, що після закриття даного кримінального провадження ніякої перевірки наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення не проводилося, додаткові докази не збиралися, висновки постанови про закриття кримінального провадження до уваги не бралися.

З урахуванням вищенаведеного, спираючись на норми чинного законодавства України та практику Європейського суду з прав людини, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є не доведеною «поза розумним сумнівом», тому підстав для притягнення останнього до адміністративної відповідальності немає.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.4 ст.85 КУпАП, провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності необхідно закрити.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.85, 247, 251, 252, 256, 280, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Середа Л.В.