КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№33/824/4442/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року місто Київ

справа № 753/1087/23

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника-адвоката Подольського Андрія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 119 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою суду першої інстанції, захисник-адвокат Подольський А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що в матеріалах справи відсутні докази, які доводять наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вказував, що факт перебування ОСОБА_1 саме в громадському місці не підтверджений. Будь-які відомості про те, в якому саме громадському місці перебував ОСОБА_1 , а так само про те, що на місці події були скупчення громадян, проведення громадських чи подібних заходів, не містяться ані в протоколі про адміністративне правопорушення, ані на відеозаписі, доданому до протоколу.

Зазначав, що відповідно поведінка ОСОБА_1 потенційно не порушувала і не могла порушити громадський порядок і спокій громадян.

Вважає, що ОСОБА_1 не вчинялось діянь, які складають об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки 06 січня 2023 року близько 02.10 год., ОСОБА_1 за адресою: місто Київ, вул. Харківське шосе, 160/6, у громадському місці не перебував, громадян не ображав, та не виражався в їх адресу нецензурною лайкою.

Посилався на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП №312914 не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст.173 КпАП України, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Також захисник-адвокат Подольський А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 просив поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року.

Посилався на те, що розгляд справи відбувся у відсутність ОСОБА_1 , а про винесення постанови, йому як адвокату, стало відомо 26 квітня 2023 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Вказував, що 02 травня 2023 року ним була подана апеляційна скарга на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року безпосередньо до апеляційного суду, однак постановою Київського апеляційного суду від 14 червня 2023 року вказана апеляційні скарга була повернута особі, яка її подала.

У судове засідання апеляційного суду, ОСОБА_1 та його захисник-адвокат Подольський А.А. не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Захисник-адвокат Подольський А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 надав до суду апеляційної інстанції заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність з урахуванням доводів та аргументів викладених в апеляційній скарзі.

А відтак, суд апеляційної інстанції вважає неявку ОСОБА_1 та його захисника-адвоката Подольського А.А. такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи та вважає можливим розглядати справу за їх відсутності.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та клопотання про поновлення строку на апеляційне скарження, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

З матеріалів справи вбачається, що постанова винесена 02 березня 2023 року у відсутність ОСОБА_1

02 травня 2023 року захисник-адвокат Подольський А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року безпосередньо до апеляційного суду, однак постановою Київського апеляційного суду від 14 червня 2023 року вказана апеляційні скарга була повернута особі, яка її подала.

Повторно з апеляційною скаргою захисник-адвокат Подольський А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду 21 липня 2023 року.

Враховуючи вказані обставини, положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови та вважає за доцільне його поновити.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно з ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст.ст.245, 280 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення має забезпечувати повне, всебічне й об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, що сприяє постановленню законного та обґрунтованого рішення, яке виключало б його двозначне тлумачення і сумніви щодо доведеності вини певної особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

З'ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №312914, 06 січня 2023 року близько 02.10 год. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, поводив себе зухвало в спілкуванні з працівниками поліції, а також виражався нецензурною лайкою та на зауваження не реагував, чим висловлював зневагу до правоохоронних органів, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи містять: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №312914 від 06 січня 2023 року, протокол затримання від 06 січня 2023 року та відеозапис з камери №№473865, 470246.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до статті 251 КУпАП є одними із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Зазначене узгоджується із судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом (п.43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Апеляційний суд оцінивши наявні у справі докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. зазначає, що такі не містять даних, на підтвердження обставин, викладених у протоколі.

Зокрема відеозапис з камери №№473865, 470246 не містить в собі фіксації вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, що виражалося в нецензурній лайці в громадському місці, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, склад адміністративного правопорушення зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення не містить в собі посилання на ознаки та складові складу адміністративного правопорушення, визначеного статтею 173 КУпАП, а саме: порушення громадського порядку і спокою громадян, а також, які саме конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення, виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП.

Виходячи з вищевикладеного, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції не дотримався вимог ст.ст.245, 252, 280 КУпАП, не встановив всі фактичні обставини справи та всі обов`язкові ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому дійшов помилкового висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia» , рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що постанова судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року підлягає скасуванню, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закриттю, у зв`язку з відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст.247, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Київський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити захиснику-адвокату Подольському Андрію Анатолійовичу, який діє в інтересах ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року.

Апеляційну скаргу захисника-адвоката Подольського Андрія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2023 року - скасувати.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: Борисова О.В.