КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа №369/8838/23
Апеляційне провадження
№ 33/824/4567/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року суддя Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Києво - Святошинського районного суду Київської області від 8 серпня 2023 року (суддя Хрипун С.В.) стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, тимчасово не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 3, який складено 5 червня 2023 року заступником начальника служби у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області ОСОБА_3 , 2 червня 2023 року ОСОБА_2 не виконала рішення виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 26 квітня 2023 року № 171/3 «Про встановлення способу участі батька гр. ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 , та спілкуванні з нею», чим порушила статті 141, 158 Сімейного кодексу України, не надавши дитину для зустрічі, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 184 КУпАП.

Постановою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 8 серпня 2023 року провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, 18 вересня 2023 року ОСОБА_1 направив до суду апеляційну скаргу, у якій просить поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови судді, скасувати постанову судді Києво Святошинського районного суду Київської області від 8 серпня 2023 року та прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 посилається на те, що про існування оскаржуваної постанови йому стало відомо лише 8 вересня 2023 року із офіційного веб-сайту судової влади, у той же час згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень текст постанови було оприлюднено 21 серпня 2023 року, тобто уже поза межами десятиденного строку на оскарження, встановленого законом.

ОСОБА_1 зазначає, що він не був повідомлений про розгляд справи та не знав про існування оскаржуваного ним рішення, яке стосується порушення його прав, як батька ОСОБА_4 .

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови

особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 був складений на підставі заяви ОСОБА_1 від 5 червня 2023 року, однак ОСОБА_1 не повідомлявся про розгляд протоколу судом і у судове засідання не викликався, відомостей про направлення йому копії постанови матеріали справи не містять, тому апеляційний суд вважає, що строк на апеляційне оскарження постанови судді ОСОБА_1 підлягає поновленню, так як він пропущений з поважних причин.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, ОСОБА_1 зазначає, що суддя першої інстанції неповно дослідив надані докази у підтвердження провини ОСОБА_2 .

У доповненнях до апеляційної скарги представник ОСОБА_1 адвокат Колесник Г.М. зазначає, що рішення виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 26 квітня 2023 року № 171/3 «Про встановлення способу участі батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 та спілкуванні з нею» ОСОБА_2 ігнорується та регулярно не виконується, зокрема, ОСОБА_2 не надала батьку можливості спілкуватися з дочкою 19 травня 2023 року, коли ОСОБА_1 прибув аби забрати дитину, ОСОБА_2 повідомила йому, що вона разом з дитиною залишила місце проживання, ухилившись таким чином від обов`язку виконувати рішення та надавати ОСОБА_1 можливість реалізовувати свої права, як батька дитини. 2 червня 2023 року ОСОБА_2 знову ухилилась від покладених на неї обов`язків та не надала дитину для спілкування, посилаючись на небажання самої дитини спілкуватись із ОСОБА_1 , однак останній ставить під сумнів такі доводи, оскільки в нього завжди були гарні стосунки із донькою та зазначає, що ОСОБА_2 не надала жодних доказів на підтвердження своїх слів.

Також представник ОСОБА_1 адвокат Колесник Г.М. стверджує, що ОСОБА_1 неодноразово намагався зв`язатись із ОСОБА_2 та урегулювати питання свого спілкування з дитиною, однак вона не йде з ним на контакт, як особисто, так і через психолога Комунального закладу «ЦНСП», що свідчить про її незацікавленість у вирішенні питання, що суперечить інтересам самої дитини.

У судовому засіданні в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 доводи апеляційної скарги та доповнень до неї підтримав, зазначивши, що ОСОБА_2 не надала йому можливості поспілкуватись з дитиною у визначений рішенням органу опіки та піклування час, у зв`язку з чим він звернувся до правоохоронних органів та служби у справах дітей та сім`ї, проте ОСОБА_2 відмовилась з ними спілкуватись.

Представник ОСОБА_1 адвокат Горова О.В. у судовому засіданні зазначила, що в діях ОСОБА_2 вбачаються ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, оскільки дії, спрямовані на ненадання ОСОБА_1 можливості спілкуватися з дитиною та ухилення від виконання рішення органу опіки та піклування, вчинялися ОСОБА_2 умисно.

ОСОБА_2 у судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечувала, стверджуючи, що саме дитина не бажала спілкуватися з батьком 2 червня 2023 року. Також зазначила, що після побачень з батьком у дитини постійно був стресовий стан.

Захисник ОСОБА_2 адвокат Дубчак Л.Г. посилалася на те, що жодних умисних дій по ухиленню від виконання рішення органу опіки та піклування ОСОБА_2 не вчиняла, оскільки побачення батька з дитиною можуть бути проведені виключно за бажанням останньої.

Служба у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце апеляційного розгляду, шляхом направлення судової повістки на поштову адресу (с.с.70), явку особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, у судове засідання не забезпечила, подавши клопотання про проведення судового засідання у їх відсутність (с.с.72).

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його представника адвоката Горової О.В., пояснення ОСОБА_2 та її захисника адвоката Дубчак Л.С., перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності (стаття 7 КУпАП).

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

За змістом ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно ст. 158 Сімейного кодексу України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Аналіз змісту положень ст. ст. 153, 157, 158 Сімейного кодексу України свідчить, що дія рішення органу опіки та піклування про визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею спрямована на забезпечення прав того із батьків, хто проживає окремо та не може добровільно вирішити з іншою стороною дане питання. Відповідно обов`язок по виконанню даного рішення покладається на того з батьків, з ким проживає дитина.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, визначеного приписами ч. 1 ст. 9 КпАП України.

Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Адміністративним правопорушенням, передбаченим ч. 5 ст. 184 КУпАП, є

невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Отже, суб`єктом адміністративного правопорушення, у даному випадку передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, є особа, на яку покладається обов`язок виконувати рішення органу опіки та піклування щодо визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, тобто той з батьків з ким проживає дитина.

З матеріалів справи вбачається, що батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_1 , а матір`ю ОСОБА_2 .

Дитина проживає з матір`ю ОСОБА_2 .

Відповідно до розпорядження виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 26 квітня 2023 року № 171/3, визначено спосіб участі батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановивши йому наступний графік побачень:

- перші та треті вихідні місяця, починаючи з 17:00 години п`ятниці до 20:00 години неділі (включаючи ночівлі);

- 30 днів літнього канікулярного періоду;

- офіційні державні та релігійні свята в порядку черговості, починаючи з черги батька.

Також рішенням визначено, що зустрічі проводити за місцем проживання дитини, батька, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, без присутності матері дитини, із обов`язковим урахуванням розкладу шкільних занять, графіку, стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини.

Матір дитини ОСОБА_2 повідомлено про відповідальність, передбачену ч. 5 статті 184 КУпАП, за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини (с.с.2).

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється в межах тих обставин, які викладені в протоколі.

Згідно п. 3 Інструкції з оформлення посадовими особами органів опіки та піклування матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства соціальної політики України 06.08.2019 року №1201, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27.08.2019 року за №976/33947, уповноважена посадова особа складає протокол у разі: невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкування з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини, у тому числі вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення; невиконання законних вимог посадових (службових) осіб органу опіки та піклування; недопущення тим із батьків або тим з інших членів родини, з яким проживає дитина, або особою, яка проживає з таким із батьків (дитиною), посадових (службових) осіб органу опіки та піклування до обстеження умов проживання дитини; створення перешкод посадовим (службовим) особам органу опіки та піклування при здійсненні інших покладених на них законом повноважень. Зазначені адміністративні правопорушення можуть бути виявлені під час виконання посадовими особами органу опіки та піклування своїх посадових (службових) обов`язків та за результатами розгляду звернень фізичних і юридичних осіб.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути

підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Уповноважена посадова особа зобов`язана ознайомити особу, по відношенню до якої складається протокол про адміністративне правопорушення, з її правами і обов`язками, передбаченими статтею 268 КУпАП, та змістом статті 63 Конституції України, про що робиться відмітка у протоколі.

Разом з тим, як встановлено судом, протокол про адміністративне правопорушення складений не у присутності ОСОБА_2 , вона його не підписувала, права, передбачені статтею 268 КУпАП, їй роз`яснені не були.

Суб`єктивна сторона складу правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, визначається ставленням суб`єкта правопорушення до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто, склад даного адміністративного правопорушення буде повним у разі, коли особа, знаючи, що вона зобов`язана виконувати розпорядження органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини, будучи ознайомленою із винесенням даного розпорядження у встановленому законом порядку, не виконує вказане розпорядження, отже, робить це свідомо.

Згідно статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

До протоколу про адміністративне правопорушення додана заява ОСОБА_2 , в якій вона стверджує, що 2 червня 2023 року ОСОБА_1 приїхав у с. Софіївська Борщагівка, але зустріч з дитиною не відбулася, бо дитина не проявила бажання зустрічатися з батьком. Вона провела розмову з дитиною, однак остання не хоче зустрічатися з батьком.

Вказані обставини не були перевірені представником служби у справах дітей Борщагівської сільської ради і співбесіди з малолітньою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведено не було.

До протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 5 червня 2023 року стосовно ОСОБА_2 , не додані жодні докази, які підтверджують її винність у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України", доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені винуватість особи та його подія мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Апеляційний суд погоджується з висновок судді першої інстанції, що надані суду

матеріали за протоколом про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, не містять жодних доказів у підтвердження вини ОСОБА_2 , а відтак суддя прийшов до правомірного висновку про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення та закрив провадження у справі.

Під час апеляційного розгляду висновки судді першої інстанції спростовані не були, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови судді не встановлено.

Керуючись статтею 294 КУпАП, апеляційний суд,

постановив:

клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Києво - Святошинського районного суду Київської області від 8 серпня 2023 року задовольнити та поновити йому цей строк.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, постанову судді Києво - Святошинського районного суду Київської області від 8 серпня 2023 року про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Рейнарт