ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2023 Справа №607/16003/23

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Братасюк В.М., за участі секретаря с/з Тинкалюк Є.І., прокурора Дедюх Т.Я., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника Дубового А.М., розглянувши матеріали справ, що надійшли з Управління Стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 працюючої в.о. директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів

за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Управлінням Стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України направлено в суд чотири матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 , працюючи на посаді виконуючого обов`язки директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Лабораторія, ТРДЛ Держпродспоживслужби), являючись відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення п.2 ч.1 ст.28 вказаного Закону, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, всупереч інтересам держави та в порушення п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, не повідомила у встановлених цим Законом випадках та порядку свого безпосереднього керівника, а саме Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області, про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед підписанням та надсиланням на адресу начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області листа від 02.11.2022 №411 про встановлення та виплату собі особисто надбавки за складність та напруженість в роботі, в якому самостійно визначила її відсотковий розмір (50 % до посадового окладу за жовтень 2022 року), що стало підставою для видачі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області №137-ОД від 02.11.2022 року, яким ОСОБА_1 встановлено за жовтень 2022 року надбавку за складність, напруженість в роботі у розмірі 50 % до посадового окладу, та вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, підписавши та надіславши на адресу начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області лист від 02.11.2022 №411 про встановлення та виплату собі особисто надбавки за складність та напруженість в роботі, в якому самостійно визначила її відсотковий розмір (50 % до посадового окладу за жовтень 2022 року), що стало підставою для видачі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області №137-ОД від 02.11.2022 року, яким ОСОБА_1 встановлено на жовтень 2022 року надбавку за складність, напруженість в роботі у розмірі 50 % до посадового окладу, тобто в порушення п.3 ч. 1 ст. 28 Закону прийняла рішення та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Окрім того, не повідомила свого безпосереднього керівника, а саме Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області, про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед підписанням та надсиланням на адресу начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області листа від 02.11.2022 №412 про встановлення та виплату собі особисто премії, в якому самостійно визначила її відсотковий розмір (100% до посадового окладу за жовтень 2022 року) та вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, підписавши та надіславши на адресу начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області лист від 02.11.2022 №412 про встановлення та виплату собі особисто премії, в якому самостійно визначила її відсотковий розмір (100% до посадового окладу за жовтень 2022 року), тобто в порушення п.3 ч. 1 ст. 28 Закону прийняла рішення та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Означеними бездіяльністю та діями ОСОБА_1 вчинила адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.36 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснені права, передбачені ст.268 КУпАП, при розгляді справи свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП заперечила та пояснила, що рішення про виплату премії та надбавки прийнято ГУ Держпродспоживслужби в ТО, вона не мала повноважень та фактичної можливості будь-яким чином впливати на зміст прийнятого рішення, а підписані нею листи не зобов`язували начальника ГУ Держпродспоживслужби в ТО встановлювати та визначати розмір премії та надбавки у зазначеному розмірі.

Захисник ОСОБА_1 . Дубовий А.М. надав суду письмові заперечення, які зводяться до того, що ОСОБА_1 не мала повноважень на заохочення працівників, а лише вносила подання (пропозицію, прохання), що не є рішенням прийняття якого реально призводить до задоволення приватного інтересу. Остаточне рішення про приймає начальник ГУ Держпродспоживслужби в ТО. Вважає, що у ОСОБА_1 відсутні повноваження для реального задоволення приватного інтересу, оскільки рішення про заохочення приймалося не нею, можливе існування потенційного, а не реального конфлікту інтересів. Просив провадження у справі закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, з підстав зазначених у письмовому клопотанні, зазначивши, що про факти, за якими складено протоколи від 15.08.2023р. уповноваженим органам стало відомо ще 14.03.2023 р., але в будь-якому випадку не пізніше 17.04.2023 р.

Прокурор Дедюх Т.Я. в судовому засіданні вказала на наявність достатніх підстав для визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП та призначення ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу, заперечила щодо закриття справи на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, зазначивши, що днем виявлення будь-якого адміністративного правопорушення є день складання, підписання уповноваженою на те особою протоколу про вчинення адміністративного правопорушення та вручення його особі, щодо якої цей протокол складено.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 1 КУпАП визначає, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частинами 1 3 ст.7 КУпАП закріплений принцип законності, у відповідності до якого, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстава для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до абз.3 ч.2 ст.81 Цивільного кодексу України юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до наказу (розпорядження) директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №116-К від 14.05.2021 ОСОБА_1 призначено на посаду заступника директора ТРДЛ Держпродспоживслужби.

В подальшому згідно наказу голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №552-К від 26.10.2022 «Про виконання обов`язків директора Тернопільської регіональної державної лабораторії» виконання обов`язків директора ТРДЛ Держпродспоживслужби до призначення в установленому законодавством порядку керівника цієї лабораторії покладено з 27.10.2022 на ОСОБА_1 заступника директора, завідувача відділу ветеринарно - санітарної експертизи ТРДЛ Держпродспоживслужби з наданням їй права першого підпису організаційно - розпорядчих та фінансових документів.

Відповідно до п. 1,10,17 та пп.6,9,11 п.11 Положення про Тернопільську регіональну державну лабораторію державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (нова редакція), затвердженого наказом ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №85-од від 27.06.2018 Тернопільська регіональна державна лабораторія Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів - скорочена назва ТРДЛ Держпродспоживслужби є державною установою ветеринарної медицини, яка створена відповідно до Закону України «Про ветеринарну медицину», «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» та підпорядковується головному управлінню Держпродспоживслужби в Тернопільській області та належить до сфери управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. Лабораторію очолює директор (далі - директор Лабораторії), який одночасно є завідувачем одного із відділів, має повну вищу освіту відповідного напряму підготовки, стаж роботи на посаді лікаря ветеринарної медицини не менше п`яти років, досвід роботи на керівних посадах не менше трьох років, також пройшов відповідну підготовку на курсах підвищення кваліфікації.

Директор Лабораторії призначається на посаду на умовах контракту Головою Держпродспоживслужби за поданням начальника Головного управління на строк не більше ніж три роки. Директор Лабораторії може бути звільнений з посади Головою Держпродспоживслужби з підстав, визначених законодавством про працю, а також за порушення умов контракту. Директор Лабораторії підписує накази Лабораторії, застосовує в установленому порядку заходи заохочення і дисциплінарного стягнення до працівників Лабораторії, а також відповідає за виконання покладених на Лабораторію завдань і функцій, незбереження і неправильне використання майна Лабораторії, у тому числі і коштів згідно з кошторисом на її утримання відповідно до чинного законодавства.

Лабораторія є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державного казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, штампи.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до Положення установи, як в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби, наділена адміністративно-господарськими та організаційно-розпорядчими функціями, тобто є посадовою особою юридичної особи публічного права.

Відповідно до пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами відповідальності за корупційні та правопорушення, пов`язані з корупцією, є посадові особи юридичних осіб публічного права.

Таким чином, ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата складається з основної (винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки) та додаткової (винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці) заробітної плати. Додаткова заробітна плата, до якої, у тому числі належать різні види стимулюючих виплат (премії, надбавки тощо), не є гарантованою, можливість її отримання, так само як і її розмір, залежить від оцінки результатів роботи.

Умови оплати праці, посадові оклади (ставки заробітної плати) та ставки погодинної оплати праці, визначені цією постановою, поширюються на відповідні категорії працівників (не військовослужбовців і тих, що не мають звань рядового і начальницького складу) всіх бюджетних установ, закладів та організацій незалежно від відомчого підпорядкування.

Відповідно до п. 3 підп. 2 Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 №1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» та п. 2.1.3 наказу Міністерства аграрної політики України від 03.1 1.2005 №602 працівникам установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери установлено надбавки у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (ставки заробітної плати, тарифної ставки) за високі досягнення праці, за виконання особливо важливої роботи (на строк їх виконання), за складність, напруженість у роботі.

Граничний розмір зазначених надбавок для одного працівника не повинен перевищувати 50 відсотків посадового окладу.

Встановлення та виплата надбавки за складність, напруженість у роботі - до 50% посадового окладу передбачено також п. 4.13 Колективного договору Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.

У разі несвоєчасного виконання завдань, погіршення якості роботи і порушення трудової дисципліни зазначені надбавки скасовуються, або зменшуються.

Пунктами 4 та 5 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 №1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» визначено, що преміювання керівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

Відповідно до Розділу 1 Положення про преміювання працівників Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, яке затверджене директором ТРДЛ Держпродспоживслужби, погоджене головою ради трудового колективу та набуло чинності з 01.02.2018 і дійсне на даний час, преміювання працівників лабораторії проводиться відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи та з метою матеріального стимулювання за виконання планових показників у роботі, посилення відповідальності, з урахуванням таких критеріїв:

- ініціативність у роботі;

- якість виконання завдань;

- терміновість виконання завдань;

- виконання додаткового обсягу завдань.

Види премій:

- премія по підсумках роботи;

- премія до державних та професійних свят;

Нарахування та виплата премій, одноразових заохочень, матеріальної допомоги проводиться за погодженням з Радою трудового колективу ТРДЛ Держпродспоживслужби. Підставою для їх виплат є наказ директора лабораторії. Визначення конкретних розмірів преміювання працівників відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи проводиться керівником за погодженням з Радою трудового колективу, виходячи з розміру посадового окладу та фактично відпрацьованого часу. Рішення про преміювання директора приймається керівником вищестоящої установи.

Тобто, з урахуванням п. 1.5 вказаного Положення визначення конкретного розміру премії чи надбавки та погодження на їх встановлення й виплату керівнику ТРДЛ Держпродспоживслужби здійснює начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області.

ОСОБА_1 02.11.2022 особисто підписала та подала керівнику - а саме начальнику ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області пропозицію у вигляді листа №411, про встановлення собі надбавки за складність та напруженість в роботі, в розмірі 50% до посадового окладу, розмір якої визначила самостійно, за жовтень 2022 року, та пропозицію у вигляді листа №412, про встановлення собі премії в розмірі 100% до посадового окладу за жовтень 2022 року з урахуванням фонду заробітної плати, на що отримала відповідні позитивні рішення.

На підставі зазначених листів, начальником ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області 02.11.2022 видано наказ №137-ОД «Про встановлення надбавки за складність, напруженість у роботі», яким ОСОБА_1 встановлено на жовтень 2022 року надбавку за складність та напруженість у роботі у розмірі 50% до посадового окладу та прийнято рішення, у вигляді листа - погодження начальником ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області про виплату ОСОБА_1 грошової премії у тому ж розмірі, який вона особисто запропонувала (№09ю3/2557-22 від 02.11.2022).

Згідно ч.1 ст.172-7 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.2 ст.172-7 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.65 вказаного Закону за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Згідно пунктів 1, 2 ч.1 ст.28 зазначеного Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Законом України «Про запобігання корупції» визначено поняття реального конфлікту інтересів.

Відповідно абз.12 ч.1 ст.1 вказаного Закону реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно абз.11 ч.1 ст.1 даного Закону приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі тими, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Приватний інтерес в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби ОСОБА_1 під час підписання та подання пропозиції (листа №411 від 02.11.2022, листа №412 від 02.11.2022) із зазначенням конкретного розміру додаткової виплати до ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області, пов`язаний з можливістю впливу на зміст рішення органу управління вищого рівня про встановлення стимулюючих виплат й полягав у бажанні отримати додаткове матеріальне збагачення за рахунок отримання грошової винагороди у вигляді надбавки, у розмірі 50% до посадового окладу та премії у розмірі 100% до посадового окладу за жовтень 2022 року.

Підписуючи вказані листи про встановлення та погодження виплати собі особисто відповідної доплати з метою матеріального збагачення, із конкретно визначеним нею розміром, ОСОБА_1 розуміла і усвідомлювала, що саме вона тримає ці грошові кошти.

При підготовці та підписанні зазначеної пропозиції у вигляді листів приватний інтерес ОСОБА_1 очевидний, оскільки вона мала зацікавленість в отриманні додаткових коштів та самостійно (одноосібно) визначила собі розмір відповідної додаткової виплати, проте відповідно до п. 4 постанови КМУ від 30.08.2002 №1298 встановлення додаткових виплат (премій, надбавок тощо) керівнику лабораторії здійснює начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області.

Наявність у ОСОБА_1 службових повноважень обумовлена тим, що як в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби ОСОБА_1 , вона наділена повноваженнями на прийняття рішень, у тому числі, й стосовно фінансових питань. Фінансові питання завжди створюють для особи, на яку поширюється дія Закону, передумови для виникнення приватного інтересу, зумовлені бажанням покращити свій матеріальний стан. Тобто наявність у такої особи організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських повноважень і реалізація щодо себе таких повноважень створює реальний конфлікт інтересів.

Наявність суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями зумовлено тим, що остання як в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби ОСОБА_1 наділена правом приймати рішення щодо встановлення надбавок (премій) працівникам та будучи зацікавленою особою у сприянні особистим матеріальним інтересам, маючи дискреційні повноваження з прийняття чи неприйняття рішень, реалізувала такі повноваження щодо себе шляхом підписання та надіслання до ГУ Держпродспоживслужи в Тернопільській області пропозиції щодо встановлення їй особисто надбавки у визначеному нею же розмірі.

Вказана пропозиція стала підставою для прийняття рішення, у вигляді наказу начальника ГУ Держпродспоживслуби в Тернопільській області про виплату ОСОБА_1 надбавки у тому ж розмірі, який вона особисто запропонувала, самостійно визначивши та прийняття рішення, у вигляді листа погодження начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області про виплату ОСОБА_1 премії у тому ж розмірі, який вона особисто запропонувала, самостійно визначивши.

Оскільки конкретний кінцевий розмір додаткової стимулюючої доплати (надбавки. премії) у поданні до ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області та відповідно в подальшому у наказі від 02.11.2022 №137-ОД та у листі-погодженні Головного управління 02.11.2022, визначався безпосередньо ОСОБА_1 як керівником закладу, остання як в.о. директора у даному випадку мала дискреційні повноваження.

Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № 11(80)2, прийняті Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді визначають :

дискреційні повноваження - це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин. Методологія проведення антикорупційної експертизи, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 «Про затвердження Методології проведення антикорупційної експертизи»:

дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно - правовим актом, проектом нормативно - правового акту.

Надання головним бухгалтером пропозицій виконувачу обов`язків директора Лабораторії щодо розміру премії не позбавляє ОСОБА_1 дискреційних повноважень в частині встановлення собі, відповідно до наведених вище норм, іншого, аніж запропонований розмір стимулюючих виплат і премій надбавок. тощо).

Допитана в судовому засіданні в якості свідка головний бухгалтер Тернопільської

регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів ОСОБА_2 суду пояснила, що заробітна плата працівників лабораторії, в тому числі і директора, складається із посадового окладу, надбавок за вислугу років, за шкідливі умови праці, які є основними, та премії, надбавки за складність і напруженість в роботі й інших надбавок, які є додатковою заробітною платою. Премія та надбавка за складність і напруженість в роботі нараховується та виплачується працівникам і директору лабораторії на підставі Закону України «Про оплату праці», постанови Кабінету Міністрів України від30.08.2002 №1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» зі змінами та доповненнями, наказу Міністерства аграрної політики України від 03.11.2005 №602 «Про умови оплати праці, працівників бюджетних установ та організацій, що обслуговують агропромисловий комплекс», Колективного договору ТРДЛ Держпродспоживслужби, Положення про преміювання працівників ТРДЛ Держпродспоживслужби, а також наказу Держпродспоживслужби № 441 від 01.07.2021 «Про внесення змін до Порядку підготовки та розгляду матеріалів про преміювання і встановлення надбавок керівникам територіальних органів Держпродспоживслужби та державних установ, що входять до сфери її управління» у межах бюджетних асигнувань загального та спеціального фондів. Надбавка за складність і напруженість в роботі може нараховуватись і виплачуватись у розмірі 50 % від посадового окладу з урахуванням характеру роботи (її складності, важливості та якості виконання). Премія працівникам лабораторії нараховується та виплачується за результатами аналізу роботи працівників (ініціативності в роботі, якості виконання завдань, виконання додаткового обсягу завдань, дотримання трудової дисципліни). Премія є місячна і річна. Розмір вказаних виплат встановлюється директором лабораторії за результатами розгляду подань керівників самостійних підрозділів. Погодження встановлення та розміру премії і надбавки за складність і напруженість в роботі директору лабораторії здійснює Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області. Надбавка за складність і напруженість в роботі у розмірі 50% від посадового окладу та премія у розмірі 100% від посадового окладу за жовтень 2022 року в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби ОСОБА_1 були виплачені та розраховані у межах кошторису лабораторії у максимально можливому розмірі, що вказала у поданні, зазначене подання і підготовлені листи погодження надбавки за складність і напруженість в роботі у розмірі 50% від посадового окладу та премії у розмірі 100% від посадового окладу вона подала на розгляд та підпис в.о. директора лабораторії ОСОБА_1 , які були погоджені Головним управлінням Держпродспоживслужби в Тернопільській області. Хто оцінював виконану роботу ОСОБА_1 , її складність, важливість, якість виконання завдань дотримання трудової дисципліни вона не знає.

З наведеного вище випливає, що якщо керівник готує пропозиції щодо встановлення розміру власної премії, чи надбавки, він діятиме в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 , працюючи на посаді в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби, усупереч вимогам п.2 ч.1 ст.28 Закону, не повідомила у встановлених цим Законом випадках та порядку свого безпосереднього керівника, а саме ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед підписанням та поданням керівнику пропозиції у вигляді листів від 02.11.2022 №411, №412 про встановлення та погодження собі і надбавки у розмірі 50% до посадового окладу та премії у розмірі 100% до посадового окладу за жовтень 2022 року, розмір якої визначила особисто.

Таким чином, реальний конфлікт інтересів у ОСОБА_1 виник саме з моменту підписання подань (листів) до ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області про встановлення й погодження виплати їй премії та надбавки. На наявність реального конфлікту інтересів вказує і те, що вирішення питання щодо внесення подання про виплату премії (попереднього визначення розміру премії та надбавки) віднесено до її дискреційних повноважень, оскільки це надавало їй можливість на власний розсуд запропонувати визначити зміст майбутнього управлінського рішення.

Реальний конфлікт інтересів у зазначеному випадку полягає в суперечності між службовими повноваженнями ОСОБА_1 , які виражались у праві звернення за погодженням щодо виплати премії та надбавки за складність та напруженість в роботі їй особисто до ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області, та приватним інтересом останньої, обумовленого особистою зацікавленістю у своїх матеріальних цінностях, який полягав в можливості вплинути на зміст рішення Головного управління та в подальшому отримання додаткової грошової винагороди собі особисто, шляхом використання своїх службових повноважень, як в.о директора, що вплинуло на об`єктивність та неупередженість вчинення дій.

Вплив суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями ОСОБА_1 полягає в тому, що реалізуючи повноваження як в.о. директора ТРДЛ Держпродспоживслужби та підписуючи подання (листи) від 02.11.2022 №411 та №412, якими пропонувала погодити собі розмір премії і надбавки за складність і напруженість в роботі, ОСОБА_1 не могла бути об`єктивною та неупередженою щодо надання оцінки результатам своєї роботи та своєму особистому вкладу у результати діяльності, оскільки була зацікавленою у прийнятті позитивного рішення задля подальшого особистого матеріального збагачення у самостійно визначеному розмірі таких доплат (премії та надбавки).

Вказане підтверджується також і поясненням ОСОБА_1 наданим у судовому засідання, під час якого остання вказала, що з урахуванням невеликого посадового окладу, хотілось збільшити заробітну плату до середнього рівня у порівнянні з іншими органами й установами, за рахунок надбавки за напруженість та складність роботи та премії.

Відповідно до листа ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №15/1038-23 від 21.04.2023 від посадових осіб ТРДЛ Держпродспоживслужби в тому числі ОСОБА_1 повідомлення про можливі факти виникнення конфлікту інтересів не надходили.

Відповідно до Методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції НАЗК №13 від 21.10.2022 важливо розуміти, що конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність рішення. Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції №11 від 13.06.2022 р. «Щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з окремих питань оплати праці», одним з випадків наявності конфлікту інтересів у керівника, який приймає рішення про встановлення собі стимулюючих виплат є подання останнім пропозиції (у формі письмового подання чи іншим чином) щодо розміру стимулюючих виплат, а безпосередньо рішення про встановлення стимулюючих виплат приймає керівник вищого рівня.

У цьому випадку особа не приймає рішення про встановлення стимулюючих виплат, а ініціює таке питання перед собою, яка уповноважена на прийняття такого рішення.

Так, матеріальному заохоченню працівника передує здійснення оцінки його роботи на предмет своєчасності, повноти та сумлінності виконання посадових обов`язків, ініціативності у роботі, дотримання трудової та виконавчої дисципліни.

Пропозиції керівника самостійного структурного підрозділу є основою для прийняття рішення про преміювання чи встановлення надбавок.

Приватний інтерес у реалізації цього повноваження стосовно себе пов`язаний з можливістю впливу на зміст рішення керівника органу та прийняття остаточного рішення про встановлення додаткових стимулюючих виплат.

Оскільки особа не може об`єктивно оцінити власну роботу при внесенні пропозицій щодо розміру премій чи надбавки для себе, між її приватним інтересом, що полягає у бажанні отримати стимулюючу виплату у вищому розмірі, та службовими повноваженнями виникає суперечність, яка впливає на її об`єктивність при вчиненні зазначених дій, що є реальним конфліктом інтересів.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження винуватості особи, котра притягується до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, окрім протоколів №297 від 15.08.2023року, №298 від 15.08.2023року, №299 від 15.08.2023року, №300 від 15.08.2023року, долучено наступні письмові докази, досліджені та проаналізовані в судовому засіданні, а саме: копія листа в.о. директора Тернопільської РДЛ Держпродспоживслужби №411 від 02.11.2022; копія наказу начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №137-ОД від 02.11.2022; копія листа в.о. директора Тернопільської РДЛ Держпродспоживслужби №412 від 02.11.2022; копія листа начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №Вих-09.3/2557-22 від 02.11.2022; копія наказу директора Тернопільської РДЛ Держпродспоживслужби №116-К від 17.05.2021; копія листа начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області № вих-01-10/1911-21 від 17.05.2021; копія наказу в.о. директора Тернопільської РДЛ Держпродспоживслужби №251 -К від 21.07.2022; копія наказу голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №552-К від 26.10.2022; копія інформування про Закон України «Про засади державної антикорпційної політики на 2021-2025 роки» №4135 від 20.06.2022; копія наказу начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №85-ОД від 27.06.2018; копія положення «Про Тернопільську РДЛ Держпродспоживслужби»; копія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; копія листа начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №202 від 17.04.2023; копія листа начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №203 від 17.04.2023 (доповнення); копія листа УСР в Тернопільській області №913/55/118/01-2023 від 05.04.2023; копія листа начальника ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області №Вих-15/103 8-23 від 21.04.2023; копія листа УСР в Тернопільській області №1030/55/118/03-2023 від 18.04.2023; копія листа Тернопільської міської ради №16879-0/2023 від 24.07.2023; копія Колективного договору Тернопільської РДЛ та змін і доповнень до нього; копія положення про преміювання; копія листа УСР в Тернопільській області №2100/55/118/03-2023 від 18.07.2023; копія листа в.о. директора Тернопільської РДЛ Держпродспоживслужби №399 від 10.07.2023; копії розрахункових листів; копія листа УСР в Тернопільській області №1820/55/118/01-2023 від 29.06.2023; копія витягу положення про УСР в Тернопільській області.

Також прокурором Дедюх Т.Я. надано лист Управління Стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №3277/55/118/03 від 10.10.2023року, повідомлення ГУ Держпродспоживслужби в Тернопільській області за № Вих-12.1/2653-23 від 10.10.2023 надане на запит УСР в Тернопільській області від 03.10.2023 за №3222/55/1 18/03-2023 та Положенням про Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області від 24.02.2020року, з яких встановлено, що безпосереднім керівником для виконуючого обов`язки директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів ОСОБА_1 є Головне управління Держпродспоживслужби у Тернопільській області, яке вона і мала повідомити про наявний у неї реальний конфлікт інтересів.

Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому судом приймаються до уваги. На думку суду, такі докази підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді даної справи.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 виконуючи обов`язки директора Тернопільської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, не вжила заходів щодо недопущення конфлікту інтересів та вчиняла дії в умовах реального конфлікту інтересів, своїми діями вчинила адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч.1 ст.172-7 КУпАП, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та передбачені ч.2 ст.172-7 КУпАП - вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Водночас, у відповідь на адвокатський запит Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України (далі - «ДСР НПУ») за №230аз від 23.10.2023року повідомлено про те, що 14 березня 2023 року було зареєстровано звернення громадянина стосовно можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» зі сторони посадових осіб Тернопільської регіональної Державної лабораторії державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів зареєстроване в Національному агентстві з питань запобігання корупції, в подальшому вказане звернення, листом Національного агентства з питань запобігання корупції від 17 березня 2023 року №30-05/5666-23, 20 березня 2023 року надійшло до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, розгляд звернення Департаментом доручено управлінню стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що зареєстроване останнім 29 березня 2023 року.

Разом з тим, із матеріалів справи вбачається, що 17.04.2023 р. Управлінням стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України було отримано документи у відповідь на лист від 05.04.2023 р.

Суд звертає увагу на те, що фактичним моментом виявлення вчинених ОСОБА_1 адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, у протоколах №297 від 15.08.2023року, №298 від 15.08.2023року, №299 від 15.08.2023року, №300 від 15.08.2023року, зазначено 15.08.2023року, тобто дата складання протоколів, оскільки висновок про те, що виявлено саме правопорушення (як сукупність усіх передбачених законом ознак - об`єкт, суб`єкт, об`єктивна, суб`єктивна сторона) можна зробити виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення уповноваженою на те особою на складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення та вручення його особі, щодо якої цей протокол складено.

Однак, суд наголошує, що моментом фактичного виявлення адміністративних правопорушень ОСОБА_1 не може бути дата складання адміністративних протоколів №297 від 15.08.2023року, №298 від 15.08.2023року, №299 від 15.08.2023року, №300 від 15.08.2023року, оскільки для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення, оскільки фактичним днем виявлення вчиненого правопорушення є дата, коли відповідному органу стало відомо про його вчинення, в результаті чого відбувається збір відповідних доказів та складається протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 р. у справі № 149/2498/17, початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення слід пов`язувати з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід також вважати і день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення.

Тому датою можливого виявлення правопорушень передбачених за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП слід вважати день отримання відповіді з документами 17.04.2023 управлінням стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань НПУ, якому Департаментом доручено розгляд звернення, що зареєстровано 29.03.2023.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП, до підстав, за наявності яких провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, віднесено закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов:

-вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

-закінчення встановленого законом строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні з дня виявлення правопорушення).

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Тобто закриття провадження у справі за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП можливе лише за умови встановлення судом факту вчинення особою винної протиправної дії чи допущення винної протиправної бездіяльності, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Керуючись принципом верховенства права і дотримуючись букви закону варто наголосити, що моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією є момент отримання інформації про таке порушення уповноваженими (особою чи органом державної влади). При цьому складання адміністративного протоколу про вчинення порушення, пов`язаного з корупцією є лише окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту порушення, пов`язаного з корупцією (факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення).

Тобто, якщо до Національного агентства з питань запобігання корупції, Національної поліції від викривача, надійшло повідомлення про вчинення особою порушення, пов`язаного з корупцією, то моментом виявлення порушення є час надходження цього повідомлення до відповідного уповноваженого органу, а якщо ідентичні повідомлення надійшли до різних органів, чи посадових осіб, уповноважених складати такі протоколи, моментом виявлення вважається перше (за часом отримання) надходження такого повідомлення до уповноваженого (органу чи особи)

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

Таким чином, початок перебігу встановленого ст. 38 КУпАП строку накладення адміністративного стягнення законодавець пов`язує з вчиненням адміністративного правопорушення, встановлення наявності або відсутності якого повинно здійснюватися при вирішенні питання про закриття провадження у справі.

Статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог ст.ст. 245, 251, 252 КУпАП суд повинен повно, всебічно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати оцінку зібраним у ній доказам і постановити правильне судове рішення.

При цьому норм щодо відсутності у суду повноважень на встановлення обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі винесення постанови про закриття провадження за п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП вказаний Кодекс не містить. Натомість, як зазначалось вище, застосування п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП можливе у разі встановлення наявності протиправної винної дії чи бездіяльності, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене та зважаючи на те, що для закриття провадження у справі у зв`язку зі спливом строків для накладення адміністративного стягнення необхідним є встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення (винної дії чи бездіяльності), а також враховуючи, що повноваження суду на з`ясування обставин щодо вчинення адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні передбачені ст. 280 КУпАП, вважаю, що є достатні правові підстави для встановлення вини особи при закритті провадження на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП

Проаналізувавши та оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушень передбачених за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, проте на момент розгляду справи пройшло більше шести місяців з дня виявлення зазначених правопорушень, тому враховуючи закінчення встановленого ст.38 КУпАП строку для притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, суд вважає, що ОСОБА_1 слід визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП та провадження у даній справі закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, п.7 ч.1 ст.247, 172-6, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н ОВ И В:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП - закрити на підставі п 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Головуючий суддяВ. М. Братасюк