Справа № 513/1151/23
Провадження № 3/513/929/23
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2023 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ройлянка Саратського району Одеської області, громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює АДЕПТ «Комплект» - монтажник, ідентифікаційний номер не надано,

В С Т А Н О В И В:

04 серпня 2023 року, о 10-30 годині ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці в АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи повідомленим завчасно, а саме шляхом направлення повідомлення в додаток «Viber», до суду не з`явився, згідно заяви, яка міститься в матеріалах справи, просить суд розглянути справу за його відсутності. Свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП визнає повністю, доповнень або зауважень до протоколу не має.

Статтею 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій - шостій цієї статті.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення та наведені положення закону, суд розглядає справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Проаналізувавши надані докази, вважаю, що з матеріалів справи вбачається, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №560506 від 04.08.2023 року, яким зафіксовано факт правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП;

- заявою ОСОБА_2 , згідно якої просить притягнути до відповідальності ОСОБА_1 ;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 ;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 ;

- заявою ОСОБА_1 від 04.08.2023 року, згідно якої свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП визнає повністю та щиро кається у вчиненому.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обираючи вид і міру адміністративного стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан і обставини, що пом`якшують та обтяжують його відповідальність, а також те, що ОСОБА_1 раніше не притягувався до адміністративної відповідальності.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що для виправлення ОСОБА_1 , а також для припинення вчинення ним нових правопорушень, буде доцільним застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкцій ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, пункту 5 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 належить стягнути на користь держави судовий збір у сумі 536, 80 гривні.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, 173, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок. Судовий збір перераховувати на рахунку № UA0026001, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК у м. Києві (м. Київ) 22030106, призначення платежу стягнення судового збору на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці з дня набрання нею законної сили.

Повний текст постанови складено 27 вересня 2023 року.

Суддя В. С. Миргород