Справа № 459/2906/23 Провадження № 3/459/1076/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2023 року суддя Червоноградського міського суду Львівської області Новосада М.Д., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.130 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 547590 від 27.08.2023 ОСОБА_1 ставиться у провину те, що він 27.08.2023 о 16.30 год. по вул.Бандери,20 в м.Червонограді керував транспортним засобом Renault Kangoo з номерним знаком НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Медичний огляд на стан сп`яніння проводився у встановленому законом порядку у медичному закладі, що підтверджується висновком №300 від 27.08.2023, чим порушив п. 2.9.а ПДР України, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Його захисник адвокат Пилипів В.І. подав письмове заперечення на протокол. Вказав, що технічними характеристиками газоаналізатора «Алкофор 505» визначено границі допустимої похибки, а саме: 0 до 0,25-+/-0,025 %. При огляді ОСОБА_1 вимірювальний прилад Алкофор показав результат 0,213 проміле. Враховуючи похибку приладу (0,025 проміле), то результат тестування слід враховувати як 0,188 проміле, який відповідно до інструкції не є станом алкогольного сп`яніння. Тому вважає, що провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відтак, з метою усунення зловживань процесуальними правами особи, відносно якої вирішується питання про її притягнення до адміністративної відповідальності, уникнення затягування розгляду справи з огляду на строки накладення адміністративного стягнення, що можуть бути спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності за вчинене, а також на строки розгляду даної категорії справи про адміністративне правопорушення (ст.277 КУпАП), вважаю, що відповідно до ст.268 КУпАП, можливо розглядати справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, оглянувши відеозапис, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що провадження у даній справі слід закрити з таких підстав.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ч. 1-2 ст. 7 КУпАП).

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передачу керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Так, згідно із ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За правилами ст. 266 КУпАП особи, які керують транспортними засобами, річковими або маломірними суднами і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами, річковими або маломірними суднами та оглядові на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції. Огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.

Так, судом встановлено, що згідно з інформацією, зафіксованою в протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 27.08.2023 о 16.30 год. по вул.Бандери,20 в м.Червонограді керував транспортним засобом Renault Kangoo з номерним знаком НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння. Медичний огляд на стан сп`яніння проводився у встановленому законом порядку у медичному закладі, що підтверджується висновком №300 від 27.08.2023.

Проте, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є достатнім доказом вчинення адміністративного правопорушення за відсутності інших належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини особи.

Так, до матеріалів справи додано диск із відеозаписом, який оглянутий судом в судовому засіданні. Відомості, що містяться на диску і стосуються обставин, що відбувалися на місці зупинення транспортного засобу не підтверджують факт керування вищевказаною особою транспортним засобом.

Також із долученого до матеріалів справи результату огляду на газоаналізаторі«Драгер Alkotest 6820» від 27.08.2022 вбачається, що водій ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння результат тесту 0,22 проміле.

Окрім цього, на запит суду було надано Акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння №300 від 27.08.2023, де вказано, що огляд ОСОБА_1 було проведено в КП «ЦМЛ ЧМР» за допомогою приладу «Алкофор 505», результат огляду - проба позитивна 0,213 проміле, що також підтверджується результатом тестування - роздруківкою з приладу «Алкофор 505» № 09717, тест був проведений 27.08.2023 о 16.53 год. при температурі +27,5 °C.

Технічними характеристиками газоаналізатора «Алкофор 505» визначено границі допустимої похибки, а саме від 0 до 0,25-+-0,025 %. Понад 0,25 -+/-10 %.

Таким чином, в даному випадку, якщо враховуючи технічну похибку приладу у розмірі 0,025 %, можна стверджувати, що результат тесту на стан сп`яніння становив 0,188 %.

Відповідно п. 7 розділу ІІ «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої наказом МВС та МОЗ № 1452/735 від 09.11.2015 р. встановлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Тобто, якщо врахувати похибку вимірювання, то результат тесту не досягатиме норми, передбаченої п. 7 розділу ІІ вищевказаної Інструкції.

Таким чином, з урахування визначеної технічною документацією похибки вимірювання приладу «Алкофор» та вимог п. 7 розділу ІІ Інструкції, суддя дійшов висновку, що результат тесту, який був проведений 27.08.2023 та дорівнював 0,213 % не дає достатньої підстави для встановлення у ОСОБА_1 стану алкогольного сп`яніння.

Відтак, зазначені обставини не дають суду достатніх підстав вважати, що ОСОБА_1 27.08.2023 перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, суд враховує і те, що в Україні на законодавчому рівні допустимий рівень алкоголю в крові взагалі непередбачений, тому в даному випадку підлягають застосування норми міжнародного права в галузі дорожнього руху.

Так, статтею 8 пунктом 5 Конвенції про дорожній рух Відень, 8 листопада 1968 року, яка ратифікована Українською СРСР 25.04.1974 р. зазначено, що в національному законодавстві повинні бути передбачені спеціальні положення, що стосуються керування під впливом алкоголю, а також допустимий законом рівень вмісту алкоголю у крові, а і у відповідних випадках у повітрі, що видихається, перевищення якого є несумісним з керуванням транспортним засобом.

У всіх випадках максимальний рівень утримання алкоголю у крові у відповідності з національним законодавством не повинен перевищувати 0,50 г чистого алкоголю на літр крови або 0,25 мг на «літр повітря, що видихається».

Тобто, мінімальна межа вмісту алкоголю для визначення стану алкогольного сп`яніння згідно норм міжнародного права повинна становити 0,25 мг на літр повітря, яке видихається, що становить згідно таблиці перерахунку одиниць виміру алкоголю в крові і повітрі, що видихається - 0,25 %.

В зв`язку із вищевикладеним, суд приходить до висновку, що наявність у повітрі, що видихається вмісту алкоголю рівному 0,213 % не може вважатися станом алкогольного сп`яніння, що, в свою чергу, свідчить про відсутність одного з найважливіших елементів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП і у зв`язку із чим суд вважає, що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини, у своєму рішенні від 10.02.1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Вищенаведені обставини дозволяють зробити висновок про те, що уповноважені особи підрозділу патрульної поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не встановили всіх обставин його скоєння та не вжили інших заходів щодо об`єктивного визначення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП.

Враховуючи наведене та виходячи із вимог ст. 62 Конституції України, судом не встановлено достатньо доказів, котрі б з достовірністю та об`єктивністю вказували на вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Червоноградський міський суду Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М. Д. Новосад