Провадження №3/447/1434/23
Справа №447/3330/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2023 Суддя Миколаївського районного суду Львівської області Друзюк М.М. розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 КУпАП,-

встановила :

Відповідно до протоколу серії ВАВ №897117 від 03.10.2023, ОСОБА_1 , 03.10.2023 близько 18 год.30 хв. вчинила дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме пошкодила навісні замки у дверях шляхом запихання у них сірників, намагаючись пошкодити вхідні двері у квартиру , чіплялась та створювала конфлікт з ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення щодо події, що мала місце 03.10.2023 заперечила, вказала що жодних сірників у замки не запихала.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього письмові докази, суддя дійшла наступного висновку.

За положеннями ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту п. 16 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Однак в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні будь які докази на обґрунтування правопорушення,(покази свідків, фото та відео докази) та у письмових поясненнях ОСОБА_2 зазначено, що вона запідозрила, що це могла вчинити ОСОБА_1 , оскільки у них неприязні стосунки.

За таких обставин, оцінивши надані докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що зібраними матеріалами неможливо встановити будь-які інші обставини події, а саме чи був порушений громадський порядок, оскільки доказів суду не надано, що на думку суду свідчить про недоведеність вини в діях ОСОБА_1 , та відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки судом не встановлено в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а враховуючи, що тільки за наявності такого особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності, провадження по справі потрібно закрити.

Керуючись ст. ст. 247 п.1, 283, 284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и ла:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення ,шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Друзюк М. М.