Справа№938/184/23
Провадження № 3/938/104/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року селище Верховина

Суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області Джус Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Івано-Франківській області

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), зареєстроване місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , громадянки України, вдови, утриманців немає, фізичної особи підприємця, являється інвалідом ІІ групи,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності,

в с т а н о в и в:

фізична особа підприємець ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 о 13год 20хв. в приміщенні бар-магазину " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ФОП ОСОБА_1 , а саме: провела розрахункову операцію через РРО для підакцизних товарів без використання режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД; порушила порядок ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації; здіснила продаж товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів, чим порушила п.п. 11,12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», №265/95 від 06.07.1995 року зі змінами та доповненнями.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні 12.04.2023 подала заяву про відкладення судового засідання, для надання їй можливості ознайомитися з матеріалами справи та скористатися правовою допомогою адвоката. Судом було задоволено дане клопотання та відкладено судове засідання на 26.04.2023.Також до вказаної заяви долучено, довідку МСЕК №109379 від 13.12.2010, згідно якої вбачається, що вона є інвалідом ІІ групи загального захворювання.

В судове засідання 26.04.2023,особа, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , не з`явилася. 25.04.2023, через канцелярію суду подала клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з відстутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155 КУпАП. Як на підтаву для закритття провадження за вказаних обставин, посилається на те, що особою, уповноваженою на складання протоколів, складено протокол про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 155-1 КУпАП з порушенням вимог ч.2 ст.254 КУпАП, а саме, не протягом 24 годин з моменту виявлення особи яка вчинила правопорушення). Також у вказаному клопотанні просила справу розглянути за її відстуності.

Враховуючи те, що відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.155-1 КУпАП є необов`язковою, та зважаючи на те, що ОСОБА_1 просила справу розглянути за її відстутності, суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Оглянувши матеріали справи, клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КпАП України, з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, зокрема, у сфері торгівлі.

В той же час, частиною 2 ст.155-1 КУпАП України, передбачена адміністртаивна відповідальність за дії, передбачені ч.1 ст.155-1, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

За способом викладення диспозиція статті 155-1 КУпАП є бланкетною. Диспозиції банкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки.

Таким нормативно-правовим актом, зокрема, є Закон України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг",

У п.п.11,12 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями; вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, підтверджується також матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення №487 від 08.03.20232, який підписаний ОСОБА_1 , без зауважень, та з якого вбачається, що вона у належному їй бар-магазину " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ФОП ОСОБА_1 , а саме: провела розрахункову операцію через РРО для підакцизних товарів без використання режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД; порушила порядок ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації; здіснила продаж товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів;

- актом (довідкою) фактичної перевірки № 101/09-19-09-01/ НОМЕР_1 від 06.03.2023 в якому вказано час, місце та факти встановлені в ході перевірки, яку розпочато 06.03.2023 о 13год 20хв в бар-магазині " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 та завершено 06.03.2023 о 15год 40хв. Зокрема з акту вбачається, що в ході превірки встановлено порушення п.п. 11,12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», №265/95 від 06.07.1995 року зі змінами та доповненнями. Вказаний акт підписаний ОСОБА_1 , без зауважень;

-копією фіксальних чеків від 06.03.2023 на суму 25,00грн та 10,00грн;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 06.03.2023, згідно яких, вона вину у вчиненому правопорушенні визнала.

Проаналізувавши вищевказані документи, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які відповідають критеріям належності і допустимості. В своїй сукупності дані докази є достатніми. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності інформації, яка міститься у досліджених доказах, суду не надано.

Перевіривши всі наявні в матеріалах справи докази, доходжу висновку, що вина ОСОБА_1 в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні доведена поза всяким розумним сумнівом.

При цьому, суд критично оцінює посилання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , у поданому нею клопотанні на те, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням, зокрема, що його складено у порушення вимог ч.2 ст.254 КУпАП зі спливом 24 годин після виявлення особи, яка вчинила правопорушення та закриття провадження у справі з цих підстав, у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення, оскільки такі, не грунтуються на вимогах законодавства.

Так, відповідно до ст. 247 КУпАП обставинами, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення є:

1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;

3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;

4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;

5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;

6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;

7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;

9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

Тобто, за наявності вказаних обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Разом з тим, як вбачається з клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі про адміністраивне правопорушення, вона просить закрити провадження на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, при цьому, у поданому клопотанні вона жодним чином не заперечила своєї вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП. Окрім цього, з досліджених судом матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не заперечувала своєї вини і при проведенні перевірки, яка мала місце 06.03.2023, оскільки згідно Розділу 4 "Прикінцеві положення" акту (довідки) фактичної перевірки № 101/09-19-09-01/ від 06.03.2023, проведеної в бар-магазині " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 , такий нею підисано, без зауважень. Також ОСОБА_1 надано особисті письмові пояснення, в яких вона факти порушення визнала та вона була присутньою під час складання протоколу №487 від 08.03.2023, який нею підписано.

Відповідно до ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Призначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, наслідки вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини та майновий стан, визнання вини, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, і вважає за необхідне застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу, передбачене санкцією ч.2 ст.155-1 КУпАП, яке буде достатнім та необхідним для запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно з ч.9 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп.

Оскільки ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи, то вона звільняється від сплати судового збору.

Керуючись статтями 24, 27, ч.1 ст. 155-1, 283, 284 КпАП України, суддя,

п о с т а н о в и в :

визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.155-1 КпАП України та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень 00 копійок (вісімдесят п`ять гривень нуль копійок) .

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Верховинський районний суд Івано-Франківської області або безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя Роман ДЖУС