Провадження № 3/537/1241/2023
Справа № 537/2787/23
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2023 суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Дядечко Іван Іванович, розглянувши матеріал, який надійшов з ВП №1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 не виконувала свої батьківські обов`язки відносно своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка 14.06.2023 близько 14:40 год. в магазині «Маркетопт» за адресою: м. Кременчук, вул. Університетська, 43 скоїла крадіжку товару на загальну суму 173 грн 79 коп., чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася у передбаченому законом порядку, шляхом направлення судових повісток за вказаним місцем проживання та реєстрації.

Принцип добросовісності передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень втілюється у неприпустимості зловживання правом.

З огляду на те, що ОСОБА_1 достовірно знала, що відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення, який розглядається судом, що підтверджується, вказаним протоколом та матеріалами доданими до нього, не подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю її явки в судове засідання з поважних причин, не з`явилась в судове засідання, суд оцінює таку процесуальну поведінку як зловживання своїм правом, направлене на умисне, безпідставне затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП, що суперечить загально правовому принципу добросовісності.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 184 КУпАП, законом не встановлено обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Суд позбавлений права у разі ухилення від явки до суду на виклик судді цю особу піддати приводу органом внутрішніх справ.

Одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян. Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Враховуючи викладене та вимоги ст. 268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 .

Розглянувши справу, дослідивши наявні у справі докази, суддя встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, як зазначено у протоколі.

Аналізуючи в сукупності докази, що маються в справі, зокрема відомості, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №969341 від 07.07.2023 (а.с. 1), рапорті ст. інспектора-чергового ВП №1 Комаревцева О.В. від 14.06.2023 (а.с. 2); протоколі прийняття заяви від 14.06.2023 (а.с. 3); письмових поясненнях ОСОБА_3 від 14.06.2023 (а.с. 4); письмових пояснення ОСОБА_1 від 14.06.2023 (а.с. 5); свідоцтві про народження ОСОБА_2 (а.с. 7) та інших матеріалах, що містяться в справі суддя приходить до висновку, що вказані докази містять достатні фактичні дані, які свідчать про те, що ОСОБА_1 неналежно виконувала свої батьківські обов`язки по вихованню малолітньої доньки ОСОБА_2 , а тому в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Обираючи вид стягнення правопорушнику, суддя обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність не вбачає.

Враховуючи викладене, встановлені обставини справи, суддя вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 стягнення у вигляді адміністративного штрафу для запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що з правопорушника необхідно стягнути на користь держави 536,80 грн судового збору.

Керуючись ст. 184, 283, 284 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя

постановив:

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на неї стягнення у вигляді адміністративного штрафу в дохід держави в сумі 850 грн 00 коп. (вісімсот п`ятдесят грн 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 536 грн 80 коп. (п`ятсот тридцять шість грн 80 коп.) судового збору.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст. 307, 308 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. В разі несплати штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи або за місцем знаходженням майна, яким стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік правопорушення, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

У разі подання апеляційної скарги, постанова набирає законної сили після розгляду апеляційної скарги Полтавським апеляційним судом, постанова якого набирає законної сили негайно після її винесення.

Суддя Іван Іванович Дядечко