Справа №443/1729/23
Провадження №3/443/668/23
ПОСТАНОВА

іменем України

27 вересня 2023 рокусуддя Жидачівського районного суду Львівської області Сливка С.І., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої майстром кабельного виробництва на ТОВ «ЦВГ Україна», яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ухилялася від виконання батьківських обов`язків передбачених ст.150 СК України щодо виховання своїх неповнолітніх дітей, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 ? ІНФОРМАЦІЯ_3 , яке проявилося у тому, що 22.08.2023 року о 12:00 год. ОСОБА_1 разом із своїм чоловіком знаходилася по місцю свого проживання АДРЕСА_1 в стані алкогольного сп`яніння.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про місце, дату та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомила.

Вирішуючи питання щодо можливості проведення розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд враховує наступне.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Враховуючи вищевикладене, у відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, вважаю можливим проводити розгляд справи у відсутності особи, що притягається до відповідальності, яка не з`явилася за викликом суду, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належно та вчасно.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.184 КУпАП адміністративним правопорушенням є ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки батьків або осіб, які їх замінюють щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Згідно ст.12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Приписи статті 150 Сімейного кодексу України, зобов`язують батьків, зокрема забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Право дитини на належне батьківське виховання забезпечуються системою державного контролю, що встановлена законом (ч.1 ст.152 СК України).

Відповідно до положень ст. 155 Сімейного кодексу України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа ) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Аналізуючи докази у справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких істотних суперечностей, суд вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП доведеною повністю

Зокрема, вказане підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, а саме:

-протоколом про адміністративні правопорушення Серія ВАВ №896951 від 25.08.2023 року, згідно якого ОСОБА_1 повідомила, що з протоколом згідна;

-рапортом працівника Відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області від 22.08.2023 про реєстрацію повідомлення про адміністративне правопорушення, відповідно до якого 22.08.2023 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 22.08.2023 року о 12.35 год. за адресою АДРЕСА_2 , заявниця ОСОБА_4 повідомила, що сусіди ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , постійно зловживають алкоголем, не доглядають за двома неповнолітніми дітьми 16 та 12 років. Батько б`є, виганяє з дому, кидає каміння у дітей, побив телефони дітям. На даний час двоє перебувають в стані алкогольного сп`яніння;

-письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 22.08.2023 року, відповідно до яких остання повідомила, що сім`я ОСОБА_5 та ОСОБА_1 неналежно виконують свої батьківські обов`язки, зловживають алкогольними напоями, постійно перебувають п`яні. Батько часто дебоширить та поводить себе неадекватно та агресивно;

-письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 25.08.2023 року, відповідно до яких останній повідомив, що 22.08.2023 року близько 12.00 год. він знаходився в стані алкогольного сп`яніння і не усвідомлював свої дії. Взяв у сина телефон та розбив його. Визнає, що ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків по догляду за своїми дітьми. На даний час він не працює та зловживає алкогольними напоями, не цікавиться навчанням дітей, часто в будинку він влаштовує сварки;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 22.08.2023 року, згідно яких остання повідомила, що 22.08.2023 року близько 10.00 год. вона випила близько 100(ста) грам горілки спільно зі своїм чоловіком, після чого в її чоловіка виник конфлікт із їхніми дітьми через мобільні телефон. В ході конфлікту її чоловік ОСОБА_6 розбив один із мобільних телефонів.

Обставин, які виключають провадження у справі та адміністративну відповідальність, немає.

Обставин, що відповідно до ст.ст. 34, 35 КУпАП пом`якшують та обтяжують відповідальність за правопорушення, не встановлено.

При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 , суд враховує характер та обставини вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини,.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов висновку, що необхідним та достатнім для ОСОБА_1 є адміністративне стягнення у виді штрафу.

Крім того, відповідно до ст.40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 необхідно стягнути на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп..

Керуючись ст. ст. 268, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн..

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя С.І. Сливка