П О С Т А Н О В А

Іменем України

смт. Романів 18 вересня 2023 року

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Ковальчук М.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 172-7 частиною 1, статтею 172-7 частиною 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП):

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка має реєстраційний номер облікової картки платника податків в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків НОМЕР_1 , працюючої селищним головою Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області,зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

12 липня 2023 року до Романівського суду Житомирської області надійшли матеріали про адміністративні правопорушення (протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за №,№ 251 - за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та 252 - за частиною 2 статті 172-7 КУпАП, скоєні ОСОБА_1 , яким присвоєно номера судових справ 290/909/23 та 290/910/23 .

Згідно частини 2 статті 36 КУпАП, суддею об`єднано вказані матеріали про адміністративні правопорушення в одне провадження та присвоєно № 290/909/23.

З вищевказаних протоколів встановлено ОСОБА_1 , працюючи у період з 20.11.2020 року по теперішній час на посаді селищного голови Миропільської селищної ради Житомирськогго району Житомирської області, яка відноситься до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі - Закону), будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28, пункту 3 частини 1 статті 28 Закону в умовах реального конфлікту інтересів підписала розпорядження «Про преміювання до Дня місцевого самоворядування» за №75 від 22.12.2022 року, яким визначено розмір премії їй безпосередньо в розмірі 2750,00 грн та не повідомила вищезазначений Законом орган про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративні правопорушення, передбачені частиною 1 статті 172-7 КУпАП та частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні даних правопорушень визнала у повному обсязі та пояснила, що вчинила дані правопорушення у зв`язку із заклопотаністю та великим навантаженням справ.

Прокурор Чорноус Р.А. в судовому засіданні підтримав обставини, зазначені в протоколах про адміністративне правопорушення, та вважає, що ОСОБА_1 не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у її реального конфлікту інтересів та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у зв`язку з чим остання є винною у вчиненні інкримінованих їй адміністративних правопорушень та просить накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції частини 2 статті 172-7 КУпАП.

Захисник Сачок А.В. під час судового розгляду вказав, що протоколи про адміністративні правопорушення відносно особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складені з порушенням вимог статті 254 КУпАП, зокрема, оформлення протоколів про адміністративні правопорушення з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, проведено пізніше 24 годин, а тому провадження підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП. Окрім цього, враховуючи, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, визнала свою вину у вчиненні даних правопорушень, захисник просить закрити провадження у справі у зв`язку з малозначністю вчинених нею правопорушень.

Відповідно до частини 1 статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Дослідивши матеріали справи відносно ОСОБА_1 , а саме: протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за №,№251,252 від 29.06.2023 року, запит Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області від 26.04.2023 року № 3102/55/105/03-2023 про надання інформації,що адресований Миропільському селищному голові ОСОБА_1 , лист відповідь Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 23.05.2023 року за №830 на запит Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області , Статут Миропільської територіальної громади Житомирського району Житомирської області (в новій редакції - 2021 рік), затверджений рішенням 3 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради від 26.02.2022 року №4 ( з Додатками за №, №1,2,3,4 до нього), свідоцтво про державну реєстрацію статуту територіальної громади за № 24 від 26 березня 2021 року, колективний договір Миропільської селищної ради на 2020-2025 роки з додатками до нього,затверджений загальними зборами трудового колективу Миропільської селищної ради (протокол №1 від 24.11.2020 року), Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників Миропільської селищної ради, затверджених зборами трудового колективу (протокол №2 від 24.11.2020 року), Положення про преміювання працівників апарату Миропільської селищної ради, затверджене рішенням 2 сесії 8 скликання від 24 грудня 2020 року за № 5, штатний розпис по Миропільській селищній раді з 27.11.2020 року, рішення 1 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради Романівського району Житомирської області за № 3 від 20 листопада 2020 року «Про початок повноважень Миропільського селищного голови Житомирського району Житомирської області», рішення 1 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області за № 2 від 20 листопада 2020 року «Про початок повноваження депутатів Миропільської селищної ради VIII скликання Житомирського району Житомирської області», рішення 2 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області за № 5 від 24 грудня 2020 року «Про умови оплати праці селищного голови», рішення 14 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області за № 51 від 23 грудня 2021 року «Про умови оплати праці селищного голови», рішення 26 сесії 8 скликання Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області за № 4 від 22 грудня 2022 року «Про умови оплати праці селищного голови», розпорядження голови Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області "Про преміювання до «Дня місцевого самоврядування»» за №75 від 22 грудня 2022 року, розпорядження голови Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області "Про преміювання до «Дня місцевого самоврядування»» за №124 від 20 грудня 2021 року, запит Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області від 23.05.2023 року № 3735/55/105/03-2023 про надання інформації, що адресований Національному агенству з питань запобігання корупції, лист - відповідь Національного агенства з питань запобігання корупції на запит Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області, письмові пояснення ОСОБА_1 від 23.05.2023 року, листи Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області про направлення матеріалів заступнику керівника Житомирської обласної прокуратури Роксолані Гребенюк від 13 червня 2023 року за №,№4230/55/105/03-2023, 4231/55/105/03-2023, листи відповіді Житомирської обласної прокуратури, що адресовані Управлінню стратегічних розслідувань в Житомирській області за результатами опрацювання поданих матеріалів за №,№ 22/3-257вих-23 від 19 червня 2023 року та 22/3-258вих-23 від 19 червня 2023 року, рапорта поліцейського від 29.06.2023 року, заслухавши думку прокурора про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушень, передбачених частиною 1 статті 172-7 та частиною 2 статті 172-7 КУпАП, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Сачка А.В., суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до визначення термінів у частині 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції»:

- реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, що зазначено у абз. 11 частини 1 статті 1 Закону.

Відповідно до п.п. «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є селищним головою та суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією.

Відповідно до статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

- вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

- повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

- не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

- вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

На підставі частини 1 статті 65 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються, у тому числі, до адміністративної відповідальності.

Згідно примітки до статті 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Таким чином, в момент видання та підписання розпорядження голови Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області "Про преміювання до «Дня місцевого самоврядування»» за №75 від 22 грудня 2022 року, у селищного голови Миропілької селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів з явним приватним інтересом по відношенню до себе особисто, про який остання не повідомила у визначені Законом терміни Національне агенство з питань запобігання корупції.

Відповідно до статей 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із статтею 251 КУпАП фактичні дані, що стосуються справи, зокрема наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні, інші обставини, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими документами.

Виходячи з системного аналізу положень статей 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина 1 стаття 9 КУпАП).

Відповідно до частини 1 статті 172-7 КУпАП, особи притягаються до адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 172-7 КУпАП, особи притягаються до адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суд визнає безпідставними посилання захисника на порушення частини 2 статті 254 КУпАП щодо порушення встановленого строку при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, як на окрему підставу для закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

Відповідно до вказаної норми закону, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Строк накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, відраховується з моменту виявлення правопорушення з подальшою фіксацією останнього у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

В той же час закон не забороняє розглядати справи, протокол відносно яких був складений й поза межами 24 годин з моменту виявлення правопорушення. Ця вимога, що передбачена частиною 2 статті 254 КУпАП, адресована органу (особі), яка його складає і покликана стимулювати в них внутрішню дисциплінованість, відповідність їх дій вимогам таких принципів провадження в справах про адміністративне правопорушення, як швидкість (оперативність) реагування на факт правопорушення та економічність адміністративного процесу.

Водночас законодавство про адміністративні правопорушення не передбачає жодних правових наслідків при складанні протоколу про адміністративні правопорушення поза встановленого строку для його складання.

Також у відповідності до вимог статті 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Звільнення від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю скоєного правопорушення, передбачене статтею 22 КУпАП, є правом, а не обов`язком суду і застосовується лише в сукупності усіх з`ясованих фактів, що дозволяють вирішити питання про доцільність звільнення правопорушника від адміністративної відповідальності.

Суд не вбачає можливості звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі статті 22 КУпАП, оскільки дані правопорушення не є малозначними.

Так, ОСОБА_1 не повідомила про наявність в неї реального конфлікту інтересів та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, тобто вчинила корупційні діяння, які вважаються закінченими з моменту незаконного або протиправного одержання особою матеріальних благ, порушення спеціальних обмежень з моменту вчинення зазначених у диспозиції статті дій або бездіяльності і відповідальність за них настає незалежно від одержання особою матеріальних та нематеріальних благ, послуг, пільг або інших переваг.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету органу виконавчої влади та зашкодити суспільним інтересам.

Міжнародні стандарти протидії корупції зобов`язують держави вживати заходів для встановлення у своєму національному законодавстві відповідальності за вчинення корупційних діянь. Це закріплено, зокрема, у главі ІІ «Кримінальної Конвенції про боротьбу з корупцією» від 27.01.1999, главі ІІ Додаткового протоколу до неї від 15.05.2003, главі ІІІ «Конвенції ООН проти корупції» від 31.10.2003, що ратифіковані Верховною Радою України 18.10.2006 та є обов`язковими для України.

Корупція являє собою величезну загрозу правовим нормам, демократії, правам людини, об`єктивності та соціальній справедливості, перешкоджає економічному розвиткові та ставить під загрозу стабільність демократичних інститутів та етичних норм суспільства (абзац 2 Угоди про створення групи держав по боротьбі з корупцією (GRECO) від 05.05.1998).

Сучасні реалії в Україні зумовлюють публічний (суспільний) інтерес до корупційних правопорушень та необхідності ефективної протидії їм з метою захисту особи, суспільства та держави.

Таким чином, вказані адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, не можуть визнаватися малозначними.

Оцінюючи зазначені вище письмові докази, суд приходить до висновку, що вони є належними і допустимими в розумінні статті 251 КУпАП, оскільки містять фактичні дані, на основі яких встановлено наявність адміністративних правопорушень в діях ОСОБА_1 та винність даної особи в їх вчиненні.

При призначені адміністративного стягнення ОСОБА_1 , суддя враховує характер скоєних нею правопорушень та особу винної.

Обставин, які пом`якшують відповідальність за адміністративні правопорушення, відповідно до частини 1 статті 34 КУпАП суддею не встановлено.

Обставин, які обтяжують відповідальність за адміністративні правопорушення, відповідно до статті 35 КУпАП суддею не встановлено.

Відповідно до частини 2 статті 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи характер вчинених правопорушень, ступінь вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, стягнення за адміністративні правопорушення накладається у межах, встановлених частиною 2 статті 172-7 КУпАП України, оскільки санкція вказаної статті передбачає більш суворе покарання, ніж санкція частини 1 статті 172-7 КУпАП України.

Згідно зі статтею 40-1 КУпАП, у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір.

Керуючись ст.ст. 221, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Об`єднати в одне провадження справи за №,№ 290/909/23 та 290/910/23, присвоївши № 290/909/23.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених частиною 1 статті 172-7 КУпАПта частиною 2 статті 172-7 КУпАП та піддати адміністративному стягненню за частиною 2 статті 172-7 КУпАП відповідно до статті 36 КУпАП у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Романівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя М.В. Ковальчук