ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2023 Справа №607/16318/23

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунцьо С.В., за участю потерпілого ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Кобиловолоки Теребовлянського району Тернопільської області, українку, громадянку України, непрацюючу, жительку АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Як встановлено в судовому засіданні, громадянка ОСОБА_2 15 серпня 2023 року близько 14.00 год., перебуваючи у громадському місці, а саме в коридорі гуртожитку за адресою АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, відповідальність за що передбачено ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, та вказала, що 15.08.2023 року в обідню пору йшла на кухню гуртожитку в якому проживає, за адресою АДРЕСА_2 , де закрила загальні двері. Через даний факт в неї розпочався конфлікт із сусідом ОСОБА_1 , який почав кричати та лаятися, оскільки до нього мав прийти його знайомий, а вона закрила двері, а також ОСОБА_1 вхопив її за руку, однак вона вирвалась. Після цього вона пішла до себе в кімнату де плакала, а через 20-30 хвилин йшов невідомий їй чоловік, який через незачинені двері поцікавився у неї, що трапилось на що вона про все розповіла. В подальшому вона разом із невідомим їй чоловіком пішли до ОСОБА_1 , щоб з`ясувати все та вичерпати конфлікт, однак ОСОБА_1 почав кричати штовхнув цього чоловіка та взяв у руки кухонний ніж, після чого невідомий мужчина закрив та утримував двері ОСОБА_1 , а вона втекла до себе у кімнату.

Допитаний у судовому засіданні ОСОБА_1 суду пояснив, що він проживає у гуртожитку за адресою АДРЕСА_2 у кімнаті 308. В серпні місяці у нього із сусідкою ОСОБА_2 відбувся конфлікт, оскільки та перед ним закрила загальні двері на поверх, а в цей час до нього мав зайти знайомий. Під час даного інциденту ОСОБА_2 почала кричати, висловлюватися нецензурною лайкою, а також звинуватила, що він їй зломив руку. В подальшому через певний час до нього у кімнату зайшла ОСОБА_2 із невідомим чоловіком, вони почали ображати його, а сусідка викрикувала нецензурні слова та висловлювала в його сторону словесні погрози. Після чого він вигнав останніх із своєї кімнати, при цьому зазначає, що ніякого ножа він до рук не брав, даний факт є наклепом ОСОБА_2 , оскільки вона прагне себе виправдати.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 суду пояснив, що він проживає у гуртожитку, що по АДРЕСА_2 , де також проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які являються його сусідами. У серпні 2023 року точної дати не пам`ятає, в обідню пору доби, він прийшов на загальну кухню у гуртожитку, щоб набрати воду і в цей час почув крики. Відкривши двері він побачив, як ОСОБА_2 вибігає зі сторони кімнати ОСОБА_1 , після чого він поставив чайник та вирішив вийти запитати що трапилося, однак ОСОБА_2 відповіла, що нічого. Вийшовши на загальний коридор, він побачив, що невідомий чоловік, тримає двері кімнати ОСОБА_1 , та він його запитав, чому не пускає останнього, на що той відповів, що ОСОБА_1 їх вб`є. При цьому очевидцями даного конфлікту були і інші сусіди. В подальшому він попросив невідомого чоловіка відійти від дверей, а сам запропонував їх підтримати, що і зробив, а ОСОБА_2 із невідомим чоловіком в цей час зайшли до неї у кімнату, після чого він випустив ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, заслухавши пояснення учасників судового засідання, вважаю, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП знайшла своє підтвердження, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУПАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №980853 від 17.08.2023 року вбачається, що ОСОБА_2 перебуваючи у громадському місці, а саме в коридорі гуртожитку за адресою АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_1 .

Таким чином дії ОСОБА_2 за порушення громадського порядку і спокою громадян кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Диспозицією ст.173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

Крім цього слід зауважити, що хуліганством, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності (висновок пленуму Верховного Суду України у своїй Постанові Про судову практику у справах про хуліганство від 22 грудня 2006 року № 10).

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке здобуло законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст.1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Не зважаючи на невизнання своєї вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, окрім пояснень наданих в судовому засіданні потерпілим та свідком, її вина повністю підтверджується зібраними та долученими доказами, оглянутими у судовому засіданні, зокрема:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №980853 від 17.08.2023 року, складеного відносно особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в якому зазначені обставини та суть вчинення нею адміністративного правопорушення;

- письмовою заявою потерпілого ОСОБА_1 від 17.08.2023 року, у якій останній просить притягнути до відповідальності ОСОБА_2 та невідомого чоловіка, оскільки ті ображали його нецензурною лайкою;

Також винність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності підтверджується письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 від 17.08.2023 року, який чітко виклав у своїх поясненнях обставини подій, що відбулися 17 серпня 2023 року, які узгоджуються між собою, не спростовані у судовому засіданні, а навпаки підтверджують обставини справи викладені у протоколі, та підтверджують винність ОСОБА_2 у інкримінованому їй діянні.

Більше того свідок ОСОБА_3 , у судовому засіданні вказав, що конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 мав місце, під час якого особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 застосовувала нецензурні висловлювання у загальному коридорі гуртожитку, тобто у громадському місці, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Крім цього суд бере до уваги покази потерпілого ОСОБА_1 , надані ним безпосередньо у судовому засіданні, який зазначив, що в коридорі гуртожитку де він проживає, у нього відбувся конфлікт із сусідкою ОСОБА_2 , під час чого остання голосно кричала, ображала його нецензурними словами та звинуватила у тому, що він їй зламав руку, оскільки під час сварки вони шарпали один одного, хоча даний факт належними доказами не підтверджений. На думку суду, потерпілий ОСОБА_1 надав пояснення, які є послідовними, не суперечать обставинам справи, та доводять те, що дії вчинені ОСОБА_2 15 серпня 2023 року, посягають на суспільні відносини у сфері громадського порядку та громадської безпеки

При цьому, суд критично відноситься до пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , у яких вона зводить усі події, що відбувалися 15 серпня 2023 року на свою користь, звинувачуючи потерпілого у провокуванні конфлікту. Таким чином остання намагається уникнути адміністративної відповідальності, хоча її вина повністю знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду, адже в судовому засіданні з`ясовано, що особа усвідомлювала, що її дії є протиправними і посягають на громадський порядок і спокій громадян.

Враховуючи вищенаведене, суд не має жодних сумнівів, щодо обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 оскільки такі дійсно мали місце, що підтверджується доказами, що долучені суб`єктом владних повноважень до матеріалів адміністративної справи. При цьому наведені вище докази жодним чином не спростовуються іншими доказами чи матеріалами справи.

За таких обставин вважаю, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме - дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а тому її слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення.

При накладенні адміністративного стягнення, суд приймає до уваги суспільну небезпеку та характер вчиненого правопорушення, особу винної, її майновий стан, та вважає, що ОСОБА_2 слід призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 22, 34, 173, 283, 284, 287, 289 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Штраф має бути сплачений ОСОБА_2 не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У випадку несплати штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з ОСОБА_2 стягується подвійний штраф в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят гривень 00 копійок) в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 536,80 (п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок) в дохід держави.

Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, шляхом звернення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. У разі відстрочки виконання постанови відповідно до статті 301 Кодексу України про адміністративні правопорушення перебіг строку давності зупиняється до закінчення строку відстрочки.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Головуючий суддяС. В. Кунцьо