Справа № 393/139/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року смт Новгородка

Суддя Новгородківського районного суду Кіровоградської області Подліпенець Є.О., розглянувши матеріали які надійшли з Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч.5 ст. 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Новгородківського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №189390, складений 01.03.2023 року інспектором з РПП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції Дем`яненко О.В., згідно якого ОСОБА_1 01.03.2023 року о 17:23 год. на а/д Н-23 Кропивницький - Кривий Ріг (28 км) керував транспортним засобом автомобілем ЗАЗ-1103, номерний знак НОМЕР_2 , без посвідчення водія відповідної категорії, яке взагалі не отримував. Дане правопорушення вчинено повторно протягом року, про що свідчить постанова серії ЕАР №5810337 від 27.08.2022р. Своїми протиправними діями ОСОБА_1 порушив п. 2.1(А) ПДР України, за що відповідальність передбачена ч.5 ст. 126 КУпАП.

Згідно вимог ч.1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності при розгляді справи про адміністративне правопорушення передбачене ст. 126 КУпАП не є обов`язковою.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить конверт з відміткою про те, що адресат відмовився від отримання поштової кореспонденції (судової повістки), в зв`язку з чим суд розцінює вказану відмову від отримання повістки, як свідоме ухилення ОСОБА_1 від явки до суду, а тому, також враховуючи, що останній не надав клопотання про відкладення розгляду справи, вважаю, за можливе розгляд справи провести без його участі.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та наявні матеріали, переглянувши доданий відеозапис, приходжу до наступного.

Так, статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Також, відповідно положень ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідальність за ч. 5 ст. 126 КУпАП передбачена за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті, а саме керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом, або передача керування транспортним засобом особі, яка не має права керування таким транспортним засобом (ч. 2 ст. 126 КУпАП), керування транспортним засобом особою, стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами (ч. 3 ст. 126 КУпАП), керування транспортним засобом особою, позбавленою права керування транспортними засобами (ч. 4 ст. 126 КУпАП).

Відповідно до загальних приписів КУпАП адміністративна відповідальність для осіб настає при наявності в їх діях вини, яка є доведеною в законний спосіб.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, тощо. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , ставиться у вину порушення саме п.2.1 (А) ПДР України, а саме те, що останній керував транспортним засобом, без посвідчення водія відповідної категорії, яке взагалі не отримував. Дане правопорушення вчинено повторно протягом року, про що свідчить постанова серії ЕАР №5810337 від 27.08.2022р., яка додана до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

З оглянутого в судовому засіданні відеозапису вбачається, що працівники поліції їхали за транспортним засобом під керуванням ОСОБА_1 , зупинили його автомобіль, при чому останній будь-яких порушень ПДР не вчинив, та попросили водія пред`явити документи на транспортний засіб, посвідчення водія, а також запропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння в найближчому медичному закладі, на що останній відмовився. При цьому, причин зупинки транспортного засобу йому не повідомили.

Статтею 32 ЗУ «Про національну поліцію» визначені випадки коли поліцейські мають право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу, та/або документів, що підтверджують відповідне право особи, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах, і даний перелік випадків є вичерпним.

Статтею 35 ЗУ «Про національну поліцію» визначено перелік підстав для зупинення поліцейськими транспортного засобу, який також є вичерпним.

Між тим, як встановлено, в матеріалах справи відсутні документально підтвердженні докази правомірності зупинки ОСОБА_1 , та перевірки у нього документів, а тому відповідно до положень ст. ст. 32, 35 ЗУ «Про національну поліцію» такі дії працівників поліції являються незаконними та недопустимими, що в подальшому за правовим принципом «плодів отруєного дерева» і призвело до незаконного складання відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення передбачене ст. 126 КУпАП. та здобутті інших похідних від нього матеріалів.

Згідно правових висновків Верховного Суду, висловлених при розгляді справ на неправомірні дії поліцейського, поліцейські не мають права без задокументованих доказів вчинення водієм порушень ПДР України зупиняти автомобіль, перевіряти документи та, як наслідок, вимагати проходження перевірки на стан сп`яніння (рішення від 15.03.2019 справа 686/11314/17; від 23.10.2019 справа № 357/10134/17).

Отже, без законних на те підстав працівники поліції не мали права зупиняти автомобіль, під керуванням ОСОБА_1 та в подальшому вимагати у водія пред`явлення документів що підтверджують його право на керування транспортним засобом.

А тому, з таких підстав протокол не може бути належним та допустимим доказом вчинення ОСОБА_1 , інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Крім цього, розглядаючи справу повно та всебічно, даючи оцінку всім обставинам справи, слід зазначити наступне.

Так, відповідно до положень частини четвертої статті 256 КУпАП при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу про що робиться відмітка у протоколі.

Між тим матеріали справи у тому числі досліджений відеозапис не містить жодних відомостей щодо роз`яснення ОСОБА_1 , його прав та обов`язків, передбачених та гарантованих Конституцією України та нормами КУпАП, зокрема прав передбачених ст. 268 КУпАП, а саме: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази та заявляти клопотання, що в свою чергу при збиранні доказів поліцейськими та оформленні відповідних матеріалів, призвело до грубого порушення прав останнього, зокрема прав на захист, та вказує на незаконність як доказу складеного протоколу та інших похідних від нього матеріалів.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вищевикладене, оцінюючи відповідно до ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, беручи до уваги, що вказані докази є неналежними та недопустимими оскільки отримані з порушенням норм закону, а належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.126 КУпАП суду не надано, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст. 126 КУпАП, а тому провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Крім цього, на підставі ст. 40-1 КУпАП, враховуючи, що за наслідками розгляду даної адміністративної справи провадження по ній підлягає закриттю, а тому ОСОБА_1 звільняється від сплати суми судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 40-1, 221, 245, 247, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 126 КУпАП, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, відносно якої її винесено, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, їх законним представником, захисником, потерпілим або його представником шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Новгородківський районний суд Кіровоградської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Копію постанови направити ОСОБА_1 , начальнику Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області.

Суддя Є. ПОДЛІПЕНЕЦЬ