№ 3/183/6959/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2023 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гузоватий О.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новомосковська Дніпропетровської області, громадянина України, не працюючого, проживаючого без реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

в с т а н о в и в :

25 вересня 2023 року о 15 годині 20 хвилин ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив стосовно своєї співмешканки ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою, чим могла бути завдана шкода її психічному здоров`ю.

В суд ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про місце та час розгляду справ. Крім того, останній достовірно знав, що відносно нього складено протокол про адміністративне правопорушення, який направлений до суду. Клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду від ОСОБА_1 не надходило. Тому, на підставі ст. 268 КУпАП суддя вирішив розглядати справи без участі ОСОБА_1 .

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить її підпис у протоколі, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справи про адміністративні правопорушення за статтею 173-2 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суд вважає встановленою вину ОСОБА_1 у вчинені ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, на підставі таких доказів, досліджених судом: протоколу про адміністративне правопорушення, яким зафіксовано факт правопорушення; рапорту поліцейського Новомосковського РВП в Дніпропетровській області від 25.09.2023, відповідно до якого 25.09.2023 о 15.16 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що заявниця ОСОБА_2 повідомляє, що її співмешканець погрожує їй ножем та фізичною розправою, прохає допомоги поліції; заяви та письмових пояснень ОСОБА_2 про те, що вона просить прийняти міри до свого співмешканця ОСОБА_1 , який 25.09.2023 вчинив відносно неї домашнє насильство, а саме висловлювався на її адресу нецензурною лайкою та погрожував їй фізичною розправою; письмових пояснень ОСОБА_1 про те, що 25.09.2023 він разом зі співмешканкою ОСОБА_3 вживали алкогольні напої, через деякий час між ними виник конфлікт, під час якого він висловлювався на адресу співмешканки нецензурною лайкою, проте фізичною розправою їй не погрожував.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме: вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь психологічного характеру, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

Обставин, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.

Обставиною, яка обтяжує покарання ОСОБА_1 , суд визнає вчинення правопорушення особою, яка перебуває в стані сп`яніння.

При накладенні стягнення, суд, керуючись ст. 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан і обставини, що пом`якшують та обтяжують його відповідальність. За таких обставин, суд дійшов висновку, що до ОСОБА_1 повинно бути застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в максимальному розмірі санкції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що у відповідності до ст. 23 КУпАП, буде достатньою мірою відповідальності, яка досягне мети у вихованні правопорушника в дусі додержання Законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

З цих же підстав суд не вбачає необхідності піддавати ОСОБА_1 адміністративному стягненню в межах найбільшої санкції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Так, у відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розміру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, а тому, з правопорушника слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Керуючись статтями 33, 34, 35, 40-1, 173-2, 279, 280 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 340 гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у сумі 536 гривень 80 копійок.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено за наслідками розгляду справи по суті.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців.

Суддя О.І. Гузоватий