КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №759/621/23Головуючий у І інстанції: Ул'яновська О.В.
Провадження №33/824/3218/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Мосьондз І.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Святошинського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Святошинського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 13 червня 2023 року подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану постанову судді скасувати, а провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності по ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Одночасно із апеляційною скаргою ОСОБА_1 подано клопотання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що судом першої інстанції не надіслано йому копію оскаржуваної постанови, а про прийняте судом рішення він дізнався 13 червня 2023 року, після чого звернувся із апеляційною скаргою.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника Гурова О.В., вважаю, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до апеляційного суду протягом 10 діб з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляла клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.01.2023 року на розгляд Святошинського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Розгляд справи 25.01.2023 та 07.02.2023 відкладався як за клопотанням самого ОСОБА_1 , так і за клопотанням його захисника Шурхно К.А.

10 лютого 2023 оскаржуваною постановою ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн.

Згідно пояснень ОСОБА_1 , наданих в суді апеляційної інстанції, йому було відомо про призначену дату судового засідання 10 лютого 2023 року, проте у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги, він не зміг з`явитись до суду. В той же день, засобами телефонного зв`язку, він отримав від канцелярії суду першої інстанції інформацію про те, що його справа розглянута та прийнято судове рішення, проте отримати копію рішення він не мав змоги, оскільки здобуває освіту на денній формі навчання.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності). При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи (рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 3.04.2008 р. заява №3236/03).

На переконання суду апеляційної інстанції, доводи ОСОБА_1 про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Святошинського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_1 , дізнавшись про результат прийнятого судом рішення в день його ухвалення, мав можливість звернутись із апеляційною скаргою в межах строку на апеляційне оскарження. Обставин, які б унеможливлювали подати апеляційну скаргу протягом більш ніж чотирьох місяців з дня винесення постанови, в поданій заяві апелянтом не наведено.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції відмовляє ОСОБА_1 у поновленні строку на апеляційне оскарження. З цих підстав апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Святошинського районного суду міста Києва від 10 лютого 2023 року, якою ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн., - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Мосьондз