Справа № 147/901/23
Провадження № 3/147/445/23
П О С Т А Н О В А

13 липня 2023 року смт Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Борейко О. Г. , розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли з Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, ФОП (перевізника),

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2023 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла спрва про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №482450 від 10.07.2023, 10 липня 2023 року близько 11 год. 00 хв. за адресою с. Ободівка вул. Шевченка гр. ОСОБА_2 виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_3 , внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Перед початком судового розгляду ОСОБА_1 було роз`яснено права відповідно до ст. 268 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, суду пояснив, що між ним та ОСОБА_3 , з недавнього часу, існують неприязні стосунки з приводу наявності претензій щодо самовільного використання ОСОБА_3 земельної ділянки, яка належить тітці ОСОБА_2 , і яка була без жодної згоди законного користувача засіяна вказаним громадянином. Гр. ОСОБА_3 звертався і до ОСОБА_2 , (оскільки 3 роки тому він обробляв спірну земельну ділянку, оскільки тітка в силу похолого віку не має такої змоги) і до його тітки, щоб придбати земельну ділянку належну тітці, оскільки його земельна ділянка межує із згаданою вище, однак отримав відмову. З того часу між громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виникали суперечки, які висловлювались періодично, в тому числі по телефону. Тітка мала бажання приватизувати спірну земельну ділянку, однгак через воєнний стан процес приватизації призупинено, про що їй повідомлено у сільській раді, однак гр. ОСОБА_3 подав документи на приватизацію спірної ділянки. В той день, 10.07.2023 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 їхали своїми автомобілями і зустрілися на дорозі, оскільки неподалік один від одного проживають, опустили вікна та ОСОБА_1 запитав ОСОБА_3 чому той самовільно вліз в чужий город, на що громадянин ОСОБА_3 в грубій формі, нецензурною лайкою відповів ОСОБА_1 , та спровокував останнього на відповідь, також у нецензурній формі. Після суперечки її учасники роз`їхалися, і згодом до дому ОСОБА_1 приїхали працівники поліції і склали протокол.

Заслухавши ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 178 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" варто віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 №2899-IV).

Враховуючи вищезазначене варто зазначити, що у протоколі серія ВАВ №482450 від 10.07.2023 працівником поліції не розкрита суть правопорушення, а саме не зазначено в якому саме громадському місці відбувалась ця подія, не зазначена точна адреса місця вчинення правопорушення, не зазначено свідків хуліганські дії, та чий спокій було порушено, окрім особи, яку зазначено у протоколі потерпілою, і яка є заявником та ініціатором складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами, що позбавляє суд можливості встановити наявність, чи відсутність у діях ОСОБА_1 ознак правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, яка йому інкримінується автором протоколу.

Матеріали справи, окрім протоколу, містять пояснення ОСОБА_3 від 10.07.2023 та протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_3 . Будь-яких інших доказів на підтвердження подій, що мали місце 10.07.2023 близько 11.00 години в с. Ободівка по вулиці Шкільна, суду не надано.

Разом з тим, як зазначено ОСОБА_1 в судовому засіданні, він стверджує про наявність конфлікту з ОСОБА_3 , на грунті неприязних стосунків у зв`язку із наявністю між ними цивільно-правової суперечки, в ході якого сторонами обопільно висловлювались нецензурні слова в бік один одного. Однак з матеріалів справи неможливо встановити хто кого ображав більше і чиї дії підпадають під кваліфікацію ст. 173 КУпАП Також, ОСОБА_1 зазначено, що під час сварки з гр. ОСОБА_3 на вулицю повиходили сусіди, які були очевидцями розвитку подій, однак матеріали справи не містять жодної інформації про наявність свідків.

Отже, протокол серії ВАВ №482450 від 10.07.2023 складений з порушенням та наявністю недоліків.

Власне, протокол про адміністративне правопорушення, містить в собі фактичні данні про обставини правопорушення, і відповідно є одним з доказів по справі, у зв`язку з чим, судом, при вирішенні справи про адміністративне правопорушення, протокол оцінюється нарівні з іншими доказами по справі, перед якими, він не має переваги, та відповідно на підставі оцінки всіх доказів по справі, судом приймається відповідне рішення.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення - це процесуальний документ, в якому певній особі ставиться у провину (висувається) вчинення того чи іншого правопорушення, обов`язковому доказуванню підлягають, зокрема час, місце, спосіб та інші обставини вчинення правопорушення (подія правопорушення).

Протокол про адміністративне правопорушення, це відповідним чином оформлений уповноваженою особою процесуальний документ про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення, передбаченого КУпАП.

Саме складання протоколу - це процесуальна дія суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Для використання доказу при розгляді справи необхідно, щоб він був належним і допустимим. Належний доказ це доказ, зміст якого відтворює (приблизно чи вірогідно) фактичну обставину, що має значення для правильного вирішення справи. А допустимим вважається той доказ, який був отриманий у встановленому законом порядку і передбаченими способами, а також коли законодавець допускає його використання.

За змістом ст.ст.279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись судом у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Суд не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, здійснювати перекваліфікацію дій, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст.ст.213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Отже, виявлені суддею порушення є процесуальними, мають важливе значення і перешкоджають розгляду справи про адміністративне правопорушення, в тому числі у зв`язку із тим, що протокол, складений із порушенням процесуального закону, вважаю, що наведене порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення є істотним, не може бути усунуте під час судового розгляду. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняти у справі законного й обґрунтованого судового рішення. Тому, без усунення зазначених недоліків протоколу розгляд справи є неможливим.

Зі змісту ст. 278 КУпАП, якщо в протоколі та інших матеріалах є недоліки, які суперечать об`єктивному розгляду справи, то такі матеріали належать поверненню органу, який порушив адміністративне провадження.

Згідно з п.12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Верховним Судом України визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП України, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 № 14).

За таких обставин, оскільки при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не дотримано вимог ст.256 КУпАП, а також беручи до уваги, що строки накладення адміністративного стягнення не сплинули, матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 разом з долученими до нього матеріалами варто, повернути до ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області для належного оформлення.

Керуючись ст. ст.245, 268, 276, 278, 283 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - повернути до Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області, для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О. Г. Борейко