Справа № 473/1776/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"24" квітня 2023 р. місто Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Зубар Н.Б., за участю секретаря судових засідань Казарєз К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Вознесенського районного управління поліції в Миколаївській області, про притягнення до відповідальності за ст.173 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Вознесенськ Миколаївської області, приватний підприємець, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , обліковий номер картки платника податків НОМЕР_1

В С Т А Н О В И В:

У протоколі серія ВАВ №537708 від 08.04.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, зазначено, що: «08.04.23 р. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 в дворі висловлювався нецензурною лайкою в бік заявника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушував громадський порядок та спокій громадян, також пошкодив металопластикові двері до будинку 6, чим спричинив матеріальний збиток. Розмір шкоди близько 6000 грн.».

Посадовою особою поліції, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Судом були досліджені наступні матеріали справи та встановлено, що окрім протоколу серія ВАВ №537708 від 08.04.2023 року поліцією до суду направлено протокол прийняття заяви від 08.04.23 р., в якій ОСОБА_3 просить прийняти міри до сусіда ОСОБА_1 , який 08.04.23 р. вчинив хуліганські дії відносно нього, а саме висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, але реальних дій не чинив.

В поясненнях, наданих поліції під час складання протоколу ОСОБА_3 08.04.2023 р. пояснив, що між ним та сусідом ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого сусід почав висловлюватись в його бік словами брутальної лайки та пошкодив двері. Він вирішив викликати наряд поліції та написав заяву за даним фактом. Зазначив, що дійсно телефонував ОСОБА_4 вночі і на його думку з цього приводу і виник конфлікт, так як останньому це не подобалось.

Свідок ОСОБА_5 в поясненнях, наданих поліції під час складання протоколу, пояснив, що близько 15-30 год. 08.04.23 р. йому зателефонував син ОСОБА_6 і повідомив, що у нього стався конфлікт з сусідом ОСОБА_7 , який неодноразово нецензурно лається в бік свідка, зачинив сина та пошкодив двері металопластикові, які зараз не відчиняються. Зазначив, що ОСОБА_4 теж неодноразово ображав його нецензурною лайкою.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Так стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративне стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто вчинення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - є місце його вчинення, до якого законодавець відніс громадські місця.

Поняття «громадські місця» визначено у Законі України від 22.09.2005 року №2899-IV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», стаття 1 якого передбачає, що громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

У даній справі відсутні докази того, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурно в громадському місці, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі та характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «15. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».

Як зазначено в протоколі серія ВАВ №537708 від 08.04.2023 року в розділі склад адміністративного правопорушення поліцейським, який склав цей протокол, до хуліганських дій віднесено дії ОСОБА_1 , що полягали у конфлікті із сусідом із пошкодженням майна останнього.

Згідно із п.15 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» - суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно досліджених судом доказів вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відбувся на ґрунті особистих неприязнених стосунків.

Тобто в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст.173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону даного правопорушення і матеріалами справи такі дії ОСОБА_1 не підтверджені.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені ч.1 п.1 ст.247 КУпАП.

Разом із тим суд вважає, що дії ОСОБА_1 можуть бути підставою для цивільної відповідальності щодо відшкодування спричиненої ним шкоди, спір про що може бути вирішено в порядку цивільного судочинства шляхом подання потерпілим відповідного позову до суду на підставі норм діючого ЦПК України.

Керуючись ст.ст.173, 247, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заст.173 КУпАП, - через відсутність в його діях складу правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області.

Суддя Н.Б.Зубар