справа № 179/526/23
провадження № 3/179/277/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2023 року смт.Магдалинівка

Суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Т.А., розглянувши в смт. Магдалинівка матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, фізичної особи-підприємця, адреса проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області з Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 76 від 21.02.2023 року, фізична особа підприємець ОСОБА_1 21.02.2023 року о 10 год. 06 хв. в магазині, розташованому по вул.Леніна, 35/Б вчинила правопорушення встановленого порядку проведення розрахунків, зокрема: проведено розрахункову операцію без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми на загальну суму 79 грн., чим порушено п. 1, п. 2, п.11 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями) проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) без зазначення коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів. Дії ОСОБА_1 головним державним інспектором кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

На підтвердження доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення доданий акт фактичної перевірки від 22.02.2023 року № 689/04-36-07-08-РРО-.

Правопорушниця у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

За правилами ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи.

Частиною 2 цієї статті не передбачена обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи за ст. 155-1 КУпАП.

За таких обставин та враховуючи, що ОСОБА_1 була обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, про час та місце розгляду справи повідомлена, клопотання про відкладання розгляду справи не надала, про причини неявки суд не повідомила, вважаю за можливе розглянути справу за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення поряд з іншим, повинно бути чітко зазначено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол, а до протоколу повинні бути додані докази вчиненого правопорушення.

При цьому, суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення.

Адміністративним правопорушенням, згідно ч. 1 ст. 155-1 КУпАП визнається порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Виходячи з положень ст. 155-1 КУпАП, суб`єктом даного адміністративного правопорушення може бути як посадова особа, так і громадянин, який здійснює торгівлю.

Відповідальності за вчинення правопорушення, яке інкримінують ОСОБА_1 , підлягають особи, які здійснюють розрахункові операції та посадові особи.

Суб`єктом правопорушення, яке інкримінують ОСОБА_1 , в частині програмування кодів товарних підкатегорій згідно УКТ ЗЕД, є суб`єкт господарювання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України, суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

До матеріалів справи також долучено акт фактичної перевірки від 22.02.2023 року, який стосується перевірки ФОП ОСОБА_1 .

Однак, на підтвердження вчинення особою, яка притягується до адміністративної відповідальності правопорушення, до протоколу не додано відомостей про те, що ОСОБА_1 має статус фізичної особи підприємця, дані про наявність або відсутність у ОСОБА_1 права здійснювати розрахункові операції відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». У зв`язку з цим, суддя позбавлена можливості визначитись з наявністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП в діях ОСОБА_1 .

Разом з цим, протокол про адміністративне правопорушення та доданий акт не містять відомостей про те, кому здійснювався продаж товару. Не зазначено й свідків правопорушення, тобто осіб, які б підтвердили факт здійснення продажу товару без застосування РРО.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, усі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. (Постанова ВС/КАС від 08.07.2020 року у справі №463/1352/16-а).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, вважаю, що докази на підтвердження обставин, викладених в протоколі, не додані до протоколу про адміністративне правопорушення, що свідчить про те, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП не доведена. Тому, неможливо дійти до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Відповідно до ст.247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

Згідно ст.40-1, ч.7 ст.283 КУпАП судовий збір у випадку закриття провадження у справі не стягується, відноситься за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 221, 247, 279, 280, 283-285 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т.А. Ковальчук