ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/918/23 Справа № 932/7900/22 Суддя у 1-й інстанції - Татарчук Л. О. Суддя у 2-й інстанції - Мазниця А. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду Мазниця А.А., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року, у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, щодо

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,

який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

В с т а н о в и в :

Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року ОСОБА_1 , визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КупАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в сумі 17 000 гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік. Стягнуто на користь держави судовий збір у розмірі 536 грн. 80 коп.

14 квітня 2023 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року, а провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В обгрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження вказує, що неодноразово звертався з апеляційною скаргою у передбачений законом строк, однак через незалежні від нього обставини не зміг в повній мірі скористатись правом на справедливий і публічний розгляд справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана постанова суду була винесена за участі апелянта та його захисника Козачук В.О., учасникам процесу було роз`яснено, порядок та строк апеляційного оскарження.

З наданих матеріалів видно, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 особисто та через представників (захисників) звертався з апеляційними скаргами на вказане судове рішення до суду апеляційної інстанції.

Так, постановами суддів Дніпровського апеляційного суду від 17 березня 2023 року, 28 березня 2023 року, 05 квітня 2023 року та 12 квітня 2023 року у задоволенні клопотань про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року, у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , відмовлено та апеляційні скарги з додатками повернуто апелянтам.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що з моменту винесення оскарженої постанови суду та звернення з апеляційною скаргою, пройшов значний проміжок часу за який ОСОБА_1 , був достовірно обізнаний зі змістом оскаржуваного рішення, порядком його оскарження. Крім того, останній користувався послугами захисників, тобто фахівців у галузі права.

Так, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41). Таким чином, за практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

У клопотанні апелянтом не наведено поважних причин пропуску, а також підстав з яких останній з моменту первісного звернення з апеляційною скаргою не скористався правом на справедливий та своєчасний судовий розгляд.

Доводи ОСОБА_1 щодо правової необізнаності суд апеляційної інстанції не може визнати поважними, оскільки останньому під час постановляння судового рішення було роз`яснено порядок та строк оскарження постанови суду, крім того останній відповідно до наданих матеріалів користувався послугами захисників.

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків. Про це зазначила Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 9901/313/20.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, про необхідність відмови в задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року.

Керуючись ст. ст. 7, 252, 294 КупАП суддя апеляційного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 лютого 2023 року, у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, щодо ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу разом з додатками повернути особі, яка її подала.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду А.А. Мазниця