Справа № 587/1006/23
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 квітня 2023 року суддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М.,розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 4 (м. Суми) Сумського РУП ГУ НП в Сумській області про притягнення до ад міністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, непрацюючу, зареєстровану: АДРЕСА_1 , проживаючої: АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Сумським РВ від 30.10.1998 року
за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -
20.04.2023 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність); шкідливі наслідки діяння; причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Згідно з протоколом ВАВ № 868971, 15.04.2023 року близько 14-00 години ОСОБА_1 за місцем мешкання в АДРЕСА_2 , вчинила відносно свого співмешканця ОСОБА_2 насильство в сім`ї, тобто умисні дії фізичного та психологічного характеру, а саме висловлювалася нецензурною лайкою, кидалася на потерпілого, намагалася вдарити, чим була завдана шкода фізичному та психологічному здоров`ю.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнала частково та суду пояснила, що дійсно в них була обопільна сварка і вони з чоловіком кричали один на одного. Поліцію викликала вона. Хоча вони майже відразу й примирилися, але по приїзду працівники поліції все рівно склали протокол. На даний час в них все гаразд.
ОСОБА_2 суду пояснив, що дійсно у них в сім`ї була незначна сварка, але на даний час в них все добре, але оскільки тоді були на емоціях, то виникла така ситуація.
Згідно практики Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України", "Малофєєва проти Росії", "Карелін проти Росії" суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що жодним доказом не доведено, що потерпілий ОСОБА_2 зазнав образ, що нецензурна лайка ОСОБА_1 , якщо така мала місце, була спрямована саме на образу потерпілого, а не є її постійною мовою спілкування, наприклад через брак виховання.
Крім того, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано жодного належного доказу про вчинення ОСОБА_1 правопорушення: фото-відео-фіксації, пояснень свідків, тощо, а тому справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних