ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/6/23 Справа № 712/4387/22 Категорія: ч. 2 ст. 172-7 КУпАП Головуючий у І інстанції Рябуха Ю. В. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., за участю секретарки судового засідання Шульги В.В., прокурора Гречаника Р.О., захисника Міщенка С.В., правопорушниці ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційні скарги ОСОБА_1 та її захисника Міщенка С.В. на постанову Соснівського райсуду м. Черкаси від 8.09.2022 р., якою ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України,

має вищу освіту, розлучена, неповно-

літніх дітей на утриманні не має, пра-

цювала на момент вчинення правопо-

рушення ст. державним податковим

ревізором-інспектором ГУ ДПС у Чер-

каській обл., проживає

АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адмінвідповідальності за ч. ч. 1 та 2 ст. 1727 КУпАП та на неї накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) грн., стягнуто судовий збір в розмірі 496,2 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Постановою суду першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , будучи ст. державним податковим ревізором-інспектором Золотоніського відділу ГУ ДПС у Черкаській обл. та відповідно до вимог п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, а саме: не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час проведення камеральної перевірки податкової декларації платника єдиного податку: фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 , який є сином ОСОБА_1 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1727 КУпАП та прийняла рішення при наявності у неї реального конфлікту інтересів під час проведення камеральної перевірки податкової декларації платника єдиного податку: фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 , який є її сином, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності в її діях складу адмінправопорушення. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що їй не було надано слово для виступу перед судом, про що свідчить зміст описової частини постанови, де відсутні посилання суду на її особисту позицію та її заперечення проти висунутих звинувачень, що є порушенням права на захист. Сама лише наявність суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями не утворює реального конфлікту інтересів. Крім того, суд першої інстанції залишив поза увагою відсутність в її діях корисливої мети, а саме одержання неправомірної вигоди, хоча про цю складову, як ключову, зазначено в рішенні Конституційного Суду України від 6.10.2010 р. № 21-рп/2010 (п. 3.2.2.). Судом не було беззаперечно визначено в чому саме полягає приватний інтерес ОСОБА_1 , в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями, їх вплив на прийняття рішення. В ході судового розгляду було встановлено, що ОСОБА_1 , виявивши 11.01.2022 р. факт проведення камеральної перевірки звітності її сина ОСОБА_2 , негайно, в цей же день повідомила про це свого безпосереднього керівника, після чого камеральна перевірка була анульована та 11.01.2022 р. проведена іншим інспектором, в ході якої не було виявлено жодних порушень, що підтвердили свідки. Також, зазначає, що 14.02.2022 р. розпочався строк, визначений ст. 38 КУпАП, протягом якого можливе притягнення до адмінвідповідальності, а рішення суд ухвалив по спливу більше ніж 6 місяців, хоча у суду не було підстав для визнання ОСОБА_1 винною у вчинення адмінправопорушення, так і для накладення стягнення. Вважає що справа підлягала закриттю без встановлення вини ОСОБА_1 .

Аналогічну за змістом апеляційну скаргу подав захисник Міщенко С.В.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення захисника Міщенка С.В. та правопорушниці ОСОБА_1 , які підтримали апеляційні скарги та просили задовольнити їх по викладених в них доводах, прокурора Гречаника Р.І., який заперечував проти задоволення апеляційних скарг, просив залишити їх без задоволення, а рішення суду без змін, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в сежах апеляційних скарг, дослідивши мотиви і доводи апеляційних скарг, апеляційний суд дійщов до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

Згідно п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України.

Підпунктом «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що суб`єктами на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці.

Посадові особи контролюючих органів, відповідно до п. 342.4 ст. 342 Податкового кодексу України - є державними службовцями.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про державну службу», визначено, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Таким чином, державний службовець є суб`єктом вчинення адмінправопорушення, пов`язаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження, передбаченні ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно витягу з наказу в.о. начальника ГУ ДПС у Черкаській обл. № 213-о від 11.09.2020 р. «Про переведення працівників», відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 41 Закону України від 10.12.2015 р. № 889-VІІІ «Про державну службу» наказую: перевести 11.09.2020 р. працівників Головного управління ДПС у Черкаській області: 1.17. ОСОБА_1 - старшого державного інспектора сектору забезпечення роботи Золотоніського управління, на посаду ст. державного інспектора Золотоніського сектору організації роботи організаційно-розпорядчого управління, на період соціальної відпустки ОСОБА_3 для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, до дня фактичного виходу її на роботу (т. 1, а.с. 25).

Відповідно до витягу з наказу Голови комісії з ліквідації ГУ ДПС у Черкаській обл. № 322-0 від 21.12.2020 р. «Про звільнення працівників»: звільнити 21.12.2020 р. в порядку переведення до Головного управління ДПС у Черкаській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС : ОСОБА_1 з посади державного інспектора Золотоніського сектору організації роботи організаційно-розпорядчого управління, яка була призначена на цю посаду на період соціальної відпуски ОСОБА_3 для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, до дня фактичного виходу її на роботу (т. 1, а.с. 26).

Відповідно до витягу з наказу в.о. начальника № 8-о від 21.12.2020 р. «Про призначення працівників»: призначити 22.12.2020 р. до Головного управління ДПС у Черкаській обл., утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС, в порядку переведення з Головного управління ДПС у Черкаській області: ОСОБА_1 на посаду старшого державного ревізора-інспектора Золотоніського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб, на період звільнення ОСОБА_4 від виконання обов`язків, у зв`язку з призовом його на військову службу по мобілізації. Встановити ОСОБА_1 посадовий оклад згідно зі штатним розписом, врахувати раніше присвоєний 6 ранг державного службовця (т. 1, а.с. 42).

Відповідно до посадових інструкцій від 6.01.2021 р. та 1.11.2021 р. у розділі 3 «Основні посадові обов`язки» зазначено, що у посадові обов`язки ОСОБА_1 входить контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору; контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування на сплати єдиного внеску; контроль за дотриманням чинного законодавства при застосуванні спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності; проведення камеральних перевірок юридичних та фізичних осіб у межах повноважень відділу. Ознайомлення із цими посадовими інструкціями ОСОБА_1 засвідчила особистим підписом ( т. 1, а.с. 43-44, 45-46).

ОСОБА_1 була ознайомлена та засвідчила особистим підписом «Попередження про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю» з витягом із Закону України від 14.10.2014 р. №1700-УІІІ «Про запобігання корупції» ( т. 1, а.с. 47-49).

Таким чином, ОСОБА_1 є суб`єктом Закону України «Про запобігання корупції» та їй відповідно були відомі вимоги цього закону у розрізі врегулювання конфлікту інтересів.

Згідно ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів це - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Із цього поняття вбачається, що характерною ознакою реального конфлікту інтересів є наявність таких складових як приватний інтерес, службове та представницьке повноваження, суперечність між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до повідомлення ГУ ДПС у Черкаській області, ОСОБА_1 не повідомила про наявний у неї потенційний/реальний конфлікт інтересів свого безпосереднього керівника та керівника відповідного управління ГУ ДПС у Черкаській області та провела камеральну перевірку податкової звітності, вносила певні зміни у звітність через відповідний наявний допуск у програмі АІС «Податковий блок» версії 1.58.0.1320 щодо поданої звітності Звітної Податкової декларації платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця за півріччя 2021 р. ФОП ОСОБА_2, встановлено, що ОСОБА_2 є її рідним сином ( т. 1, а.с. 20).

Згідно із наданих ГУ ДПС у Черкаській області фотовитягів із баз по роботі зі звітністю версії 1.58.0.1320, ОСОБА_1 у період камеральної перевірки здійснювала свої посадові обов`язки щодо ФОП ОСОБА_2 - рідного сина із наявним у неї потенційним/реальним конфліктом інтересів (т 1, а.с. 29-36).

Відповідно, дата реєстрації першого звітного документу сформованого головним державним ревізором-інспектором ОСОБА_1, провела камеральну перевірку щодо ФОП ОСОБА_5 . Під час проведення камеральної перевірки ОСОБА_1 мала повний доступ до роботи із поданою звітністю свого сина ФОП ОСОБА_2 .

У разі, якби ОСОБА_1 повідомила про конфлікт інтересів, то надалі б під зовнішнім контролем її керівника вона могла провести камеральну перевірку, однак ОСОБА_1 не виконала вимоги закону.

За даними фотовитягу роботи ОСОБА_1 у програмі АІС «Податковий блок» версії 1.58.0.1320 щодо звітності за 2021 р. поданої ФОП ОСОБА_8: 4.10.2021 р. внесені зміни ОСОБА_2 ; 4.10.2021 р. - отримано по E-Mail, пройдено камеральну перевірку ОСОБА_1 ; 11.01.2022 р. - пройдено камеральну перевірку ОСОБА_1 .

Як результат, камеральну перевірку фізичною особою- громадянином ОСОБА_6 пройдено успішно.

Важливим фактором є безумовність об`єктивного проведення камеральної перевірки, адже камеральна перевірка є засобом контролю правильності і достовірності даних, вказаних в Податковій декларації. При цьому контроль не обмежується перевіркою правильності арифметичних підрахунків, податковим інспектором оцінюється достовірність показників податкової звітності на основі накопиченої в податковому органі інформації про платника податків, у тому числі одержаної із зовнішніх джерел, і шляхом застосування методів, що ґрунтуються на системі непрямих індикаторів податкової бази. Камеральна перевірка - це ще й інструмент попереднього відбору платників податків для проведення виїзних податкових перевірок.

Наявність позаслужбових відносин підтверджується матеріалами перевірки, якими встановлено, що ОСОБА_2 є рідним сином головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_1

Стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції» дає чітке тлумачення, що близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у ч. 1 ст. 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун, піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що приватний інтерес ОСОБА_1 полягав у сприянні своєму сину ОСОБА_2 , з яким вона перебуває у позаслужбових відносинах, в позитивному проходженні камеральної перевірки, враховуючи проведення арифметичних розрахунків.

Суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та її повноваженнями проявляється в наявності сімейних відносин з ОСОБА_2 , а тому відповідно сприяння позитивному проведенні камеральної перевірки звітної податкової декларації платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця за півріччя 2021 р. ФОП ОСОБА_2 .

Чинними нормами законодавства передбачено застосування санкцій за результатами камеральної перевірки при наявності порушень зі сторони суб`єкта, а тому дії ОСОБА_1 є явним невиконанням вимог антикорупційного законодавства.

Відповідно до тимчасової посадової інструкції головного державного ревізора-інспек-тора ОСОБА_1 на момент проведення відповідно камеральної перевірки звітної податкової декларації платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця за півріччя 2021 р. ФОП ОСОБА_2 , мала наступні завдання та обов`язки щодо яких виник конфлікт інтересів: контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору; контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податків, зборів, внесків самозайнятими особами; контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати єдиного внеску; забезпечення своєчасного та повного нарахування та сплати податку на майно з фізичних осіб; контроль за дотриманням чинного законодавства при застосуванні спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності; проведення камеральних перевірок юридичних чи фізичних осіб у межах повноважень відділу; виконання завдань та доручень керівництва ГУ ДПС з питань, що належать до компетенції структурного підрозділу.

Між приватним інтересом головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, пов`язаними із проведенням камеральної перевірки, проведенням комплексу робіт по контролю за дотриманням чинного законодавства при застосуванні спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення нею відповідних дій. Суперечність полягала в тому, що, з однієї сторони, в особи наявний вказаний вище приватний інтерес, а з іншої - головний державний ревізор-інспектор має здійснювати свої службові повноваження, у тому числі щодо перевірки звітності, виключаючи вплив приватного інтересу на реалізацію своїх повноважень.

За наявності вищезазначеного приватного інтересу головний державний ревізор-інспектор ОСОБА_1 не могла об`єктивно та неупереджено оцінити подану звітність її сина ОСОБА_2 та прийняти рішення про достовірність та законність даних, така суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість вчинення дій та прийняття рішень, у розумінні закону є безумовно реальним конфліктом інтересів.

Відсутність повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів підтверд-жується листом ГУ ДПС в Черкаській області, згідно якого ОСОБА_1 не повідомила про наявний у неї потенційний/реальний конфлікт інтересів та нею не було вжито жодних заходів для врегулювання конфлікту інтересів, що передбачені Закону України «Про запобігання корупції» щодо вищеописаних фактів.

У матеріалах справи наявне «Попередження про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю», з яким ОСОБА_1 ознайомлена 6.06.2022 р. та підписала (т. 1, а.с. 47-49).

Суд першої інстанції на підставі наданих доказів правильно встановив, що ОСОБА_1 , будучи ст. державним податковим ревізором-інспектором Золотоніського відділу ГУ ДПС у Черкаській області, не повідомила належним чином про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час проведення камеральної перевірки податкової декларації платника єдиного податку-фізичної особи: підприємця ОСОБА_2 , який є її сином та прийняла рішення при наявності у неї реального конфлікту інтересів під час проведення вище зазначеної перевірки та своїми діями, які виразились у неповідомленні ОСОБА_1 про реальний конфлікт інтересів, чим порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме - прийняла рішення при наявності у неї реального конфлікту інтересів під час проведення 4.10.2021 р. камеральної перевірки щодо звітної податкової декларації платника єдиного податку-фізичної особи- підприємця за півріччя 2021 р. ФОП ОСОБА_2 , який є її рідним сином, чим вчинила адмінправопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчинені нею адмінправопорушення, передбаченого ч. ч. 1 та 2 ст. 1727 КУпАП. Не спростовують такі висновки суду і пояснення свідка ОСОБА_7 , які вона надала апеляційному суду.

Доводи апеляційних скарг про те, що ОСОБА_1 не було надано слово для виступу перед судом, що підтверджується відсутністю у судовому рішенні посилання на її пояснення, є необґрунтованими, тому що суд при складанні судового рішення має право на свій розсуд відображати чи ні пояснення учасників судового розгляду, а тому ці обставини не є підставою для скасування чи зміни судового рішення.

Доводи апеляційних скарг про те, що 14.02.2022 р. розпочався строк, визначений ст. 38 КУпАП, протягом якого можливе притягнення до адмінвідповідальності, а рішення суд ухвалив після спливу більше ніж 6 місяців, хоча у суду не було підстав для визнання ОСОБА_1 винною у вчинення адмінправопорушення, так і для накладення стягнення, тому що справа підлягала закриттю без встановлення вини ОСОБА_1 є безпідставними з огляду на наступне.

Згідно ч. 4 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Вказаний дворічний строк на день ухвалення рішення судом першої інстанції не сплив. У суду апеляційної інстанції також відсутні підстави для застосування вимог, про які йде мова в апеляційних скаргах.

Доводи апеляційних скарг про відсутність в діях правопорушниці корисливої мети, а саме одержання неправомірної вигоди взагалі не недоречні під час розгляду цієї справи, тому що в разі одержання неправомірної вигоди особа підлягає кримінальній відповідальності, а у цій справі предметом судового розгляду є порушення встановлених законом вимог, заборон та обмежень для державних службовців.

Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи, із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови допущено не було. Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення, передбаченого ч. ч. 1 та 2 ст. 1727 КУпАП та вини ОСОБА_1 у його вчиненні.

Європейський суд з прав людини зазначав, що право на вмотивованість судового рі-шення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для то-го, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії» від 9.07.1997 р.). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, вико-ристаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії» від 20.05.2010 р.).

При накладенні стягнення на ОСОБА_1 суд першої інстанції у відповідності до ст. ст. 33-35 КУпАП, вірно врахував всі обставини справи, врахував вид порушення, ступінь її вини, майновий стан та призначив стягнення в межах санкції статті, тому підстав для зміни чи скасування постанови суду немає.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Постанову Соснівського райсуду м. Черкаси від 8.09.2022 р., якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1 та 2 ст. 1727 КУпАП - залишити без змін, а апеляційні скарги ОСОБА_1 та захисника Міщенка С.В. - залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А.В.