ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/505/23

Провадження № 3/293/417/2023

19 квітня 2023 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й. розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з Відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , студента ЖАТК 1 курс, за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

17.04.2023 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №792290 від 05.04.2023 убачається, що 24.03.2023 близько 02 год 00 хв ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: ображав брутальною лайкою, шарпав за одяг, наносив удари по обличчю, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не прибув, будь-яких заяв та клопотань не подавав, про дату і місце розгляду справи був повідомлений у встановленому порядку, шляхом доставлення повідомлення про виклик до суду у додаток " Viber"

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

За приписами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №792290 від 05.04.2023 убачається, що 24.03.2023 близько 02 год 00 хв ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме: ображав брутальною лайкою, шарпав за одяг, наносив удари по обличчю, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП (а.с.2).

Однак, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення докази не відповідають змісту складеного відносно ОСОБА_1 протоколу.

Так, із електронного рапорта від 27.03.2023 вбачається, що 26.03.2023 о 13621 надійшло повідомлення лікаря Черняхівської лікарні на службу 102 про те, що 26.03.2023 о 13:20 за медичною допомогою звернувся ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає по АДРЕСА_3 , який повідомив, що позавчора відома особа нанесла тілесні ушкодження, діагноз: перелом нижньої щелепи зі зміщенням, перелом кісток носа зі зміщенням, госпіталізований до Черняхівської лікарні (а.с.3).

Згідно ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 218 КПК України).

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч.1 ст.9 КУпАП).

Нормами ч.2 ст.9 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

При цьому, КУпАП не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування, суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.253 КУпАП якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Так, диспозицією статті 173 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Правилами судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом МОЗ N 6 від 17.01.95 року, встановлено, що ступень тяжкості тілесних ушкоджень визначається за результатами проведення судово-медичної експертизи.

Згідно п.2 ч.2 ст.242 КПК обов`язок забезпечення проведення експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень покладається на слідчого або прокурора.

При цьому необхідність отримання згоди потерпілих для проведення судово-медичної експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень законодавством не передбачено.

Встановлення тяжкості тілесних ушкоджень принципово необхідно для розмежування адміністративної та кримінальної відповідальності, а відсутність відповідного висновку унеможливлює розгляд матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.2 ст.9 КУпАП, адміністративна відповідальність за адміністративне правопорушення настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно зі ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому, направляючи справу органу досудового розслідування для проведення досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, а також про правову кваліфікацію його дій, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності наслідків, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування

Оскільки ступінь тяжкості тілесних ушкоджень може бути визначений лише за результатом проведення судово-медичної експертизи, оцінивши зазначені обставини, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 можуть убачатись ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.125 КК України, а саме нанесення умисного легкого тілесного ушкодження.

Таким чином, враховуючи, що потерпілому ОСОБА_3 могли бути спричинені тілесні ушкодження легкого ступеню тяжкості, суд приходить до висновку, що кваліфікація дій ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП є передчасною.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки потерпілому ОСОБА_3 внаслідок дій ОСОБА_1 завдані тілесні ушкодження і їх ступінь тяжкості не встановлений належним чином у порядку, встановленому Законом, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.125 КК України, або інші ознаки умисних кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я людини, суд дійшов висновку про передачу матеріалів адміністративної справи до органу досудового розслідування, а саме до відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для вирішення питання про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому КПК України.

Разом з тим, матеріали справи не містять відомостей, які б свідчили про те, що органом досудового розслідування вирішувалось питання щодо наявності підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, результати розгляду такого питання, наявності процесуального рішення про закриття відповідного кримінального провадження.

Слід зазначити, що суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним закрити провадження у справі та передати її матеріали органу досудового розслідування відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Керуючись ст. ст. 9, 253, 278, 283 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити.

На підставі ст.253 КУпАП передати матеріали справи №293/521/23 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 до відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для вирішення питання щодо внесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань в порядку ст.214 КПК України та початку досудового розслідування.

Копію постанови направити до Коростишівської окружної прокуратури для відома.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО