17.04.2023 Справа № 379/403/23
Номер справи 379/403/23
Номер провадження № 3/756/2581/23
П О С Т А Н О В А

18 квітня 2023року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Діденко Є.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий,

за статтею 173-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №975383 від 15.03.2023 року, складеним ДОП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, старшим лейтенантом поліції Васелевським І.А. про те, що 28.02.2023 року, близько о 12:00 годині ОСОБА_1 перебуваючи за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 у соціальній мережі «Фейсбук» розповсюджувала неправдиву інформацію про діяльність громадянки ОСОБА_2 , що могло викликати паніку серед населення, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась шляхом отримання повідомлення на номер телефону, вказаний у матеріалах, заяв про відкладення не подавала.

На підставі ст. 268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до відповідальності.

Під час розгляду справи судом досліджені такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення ВАБ № 975383 від 15.03.2023, у якому викладені обставини правопорушення, та в якому у графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» ОСОБА_1 зазначено - з протоколом не згодна, оскільки жодної неправдивої інформації не розповсюджувала;

- заява від громадян, мешканців с. Плоске Білоцерківського району від 02.03.2023 року, у якій вказано, що ОСОБА_1 розповсюджує неправдиву інформацію у мережі «Facebook», ображає військових, їх матерів та дружин, підбурює людей не допомагати ЗСУ;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 02.03.2023 року, згідно з якими, вона приїхала до с. Плоске з метою проведення звіту перед населенням. До цього її спонукали дописи у мережі «Фейсбук» від ОСОБА_1 які несуть суспільний резонанс і паніку серед населення, у дописах міститься неправдива інформація, ОСОБА_1 вимагає незрозумілих фото звітів за волонтерську діяльність, ОСОБА_1 на звітування не з`явилась, що ОСОБА_2 вважає неповагою до неї і до мешканців с. Плоске;

- письмові пояснення ОСОБА_3 від 02.03.2023 р., згідно з якими ОСОБА_1 у мережі «Фейсбук» розповсюджує неправдиву інформацію, яка має суспільний резонанс серед населення, намагається дізнатись розташування військових;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 15.03.2023 р., згідно з якими вона допомагає ЗСУ, до неї дійшли слухи, що волонтер ОСОБА_2 нібито не повністю передає отримані кошти на ЗСУ, також чула, що ОСОБА_2 має кредитні зобов`язання. Саме тому у соціальній мережі «Facebook» вона запитала у громадянки ОСОБА_2 про прозорість її дій та потребувала в останньої звітності перед громадою. Після даного допису її стали звинувачувати у тому, що вона нібито не має бажання допомагати ЗСУ, вважає це неправдивим;

- фотокопії повідомлень з месенджера;

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 1731 КУпАП передбачено відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Неправдивими чутками є вістка, повідомлення про кого, що що-небудь, які суперечать (не відповідають) дійсності (правді, істині). Предметом таких чуток (повідомлень) можуть бути будь-які факти, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Це, наприклад, повідомлення про нібито не роботу громадського транспорту, радіаційні та інші викиди, перекриття руху транспорту, зараження питної води, масове зловживання владними повноваженнями працівників правоохоронних органів тощо. Паніка - це раптове замішання, розгубленість або прояв страху у випадку небезпеки.

Отже, ключовими елементами об`єктивної сторони є: 1) поширення інформації; 2) недостовірність інформації; 3) таке поширення може викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Водночас, статтю 34 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

У протоколі не зазначено, і судом не встановлено, яку саме конкретно недостовірну інформацію (факти) розповсюдила ОСОБА_1 в мережі «Facebook».

Так, з досліджених судом доказів слідує, що гр. ОСОБА_1 висловила недовіру стосовно волонтерської діяльності гр. ОСОБА_2 , наслідком чого стало звітування гр. ОСОБА_2 перед населенням громади. Водночас, з цього неможливо зробити висновок про поширення неправдивих чуток, адже в сучасних умовах діяльність волонтерів є публічною, і тому вони повинні бути готові до посиленої уваги суспільства, а можливо, навіть і до допустимої критики.

Також, зібраними у справі доказами суду не було продемонстровано, що поширена ОСОБА_1 інформація про діяльність ОСОБА_2 здатна викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку, що могло би виправдати обмеження права на вільне вираження поглядів, передбачене статтею 34 Конституції України.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Суд зазначає, що особи, які вважають, що принижено їх честь та гідність поширенням недостовірної інформації, не позбавлені права на звернення до суду за захистом своїх прав у порядку цивільного судочинства.

Вищевикладене свідчить про недотримання відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та щодо наявності в її діях складу адміністративного правопорушення або і самої події.

За таких обставин, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст.ст. 173-1, 251, 256, 247 п. 1, 283-286 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення за ст. 173-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня її постановлення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Є.В. Діденко