Справа № 346/493/23
Провадження № 3/346/1173/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2023 року м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Третьякова І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП, яка надійшла від Коломийського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області, складену відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

У С Т А Н О В И Л А :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 190857, 27.01.2023р. о 17:40 год. в м. Коломия по вул. Майданського на території АЗС «Petroleum» ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом «ВАЗ 21074» д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись заднім ходом не переконався, що це буде безпечно, створив перешкоду в русі транспортному засобу «Peugeot 207» д.н.з. НОМЕР_2 , що призвело до зіткнення вищевказаних транспортних засобів.

При викладених подіях в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 порушив п. 10.9 ПДР України за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 підтвердив обставини, викладені в протоколі та пояснив, що його транспортний засіб стояв припаркований на території АЗС «Petroleum», яка знаходиться в м. Коломия по вул. Майданського. Завівши автомобіль він деякий час його прогрівав, а потім, переконавшись, що перешкод немає, почав здійснювати рух заднім ходом. Однак, проїхавши 3-4 метри відчув удар та відразу зупинився і заглушив машину. Вийшовши з автомобіля, виявив, що відбулося зіткнення з іншим транспортним засобом, в результаті якого на його автомобілі загнуло заднє ліве крило та бампер, а на автомобілі «Peugeot 207» загнуло задні праві двері та заднє крило.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що не заперечує проти розгляду справи за відсутності його представника адвоката Боднарука В.В. З приводу обставин ДТП зазначив, що виїжджаючи на невеликій швидкості на своєму автомобілі «Peugeot 207» з заправки АЗС «Petroleum» по напрямку свого руху справа бачив припаркований автомобіль «ВАЗ 21074», який не подавав наміру їхати, оскільки на ньому не були ввімкнені габаритні вогні та білий колір ламп, який є сигналом про рух назад. Майже проїхавши вказаний транспортний засіб, він відчув раптовий удар в задню праву частину свого автомобіля. Поруч з ним на передньому пасажирському сидінні знаходилася його дружина, яка від удару злякалася та закричала. Передні дверці з її сторони заблокувалися. Заглушивши автомобіль він вийшов з нього та викликав поліцію. Внаслідок зіткнення його транспортний засіб зазнав ушкоджень задньої правої дверці, яка не підлягає ремонту, а тільки заміні, а також середньої правої стійки, заднього крила та інших пошкоджень по лакофарбовому покриттю.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та потерпілого, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відомості про обставини дорожньо-транспортної пригоди узгоджуються між собою та з іншими зібраними у справі письмовими доказами, а саме з тими даними, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення, схемі ДТП, письмових поясненнях, які були відібрані у водіїв безпосередньо після зіткнення їхніх автомобілів, а також долученим до справи світлинам на яких зафіксовано місце пригоди, розміщення транспортних засобів та наявні в них пошкодження.

Пунктом 10.9 ПДР України визначено, що під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб.

Виходячи з встановлених фактичних обставин даної справи, суд вважає, що зібраними у справі доказами повністю підтверджується порушення водієм ОСОБА_1 п. 10.9 ПДР України, оскільки останній рухаючись заднім ходом не звернувся за допомогою до інших осіб та не впевнився в безпечності своїх дій внаслідок чого здійснив зіткнення з іншим транспортним засобом.

За фактом ДТП, яке стало результатом допущеного ОСОБА_1 порушення вимог ПДР, працівниками поліції відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.. 124 КУпАП.

Згідно ст.. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи..

Перевіряючи наявність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення, суд виходить з наступного.

Диспозиція ст.. 124 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Склад адміністративного правопорушення це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок). Ознаками адміністративного правопорушення є: об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт; суб`єктивна сторона. Лише у разі наявності всіх складових адміністративного правопорушення можна стверджувати про наявність в діях особи складу того чи іншого адміністративного правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення передбаченого ст.. 124 КУпАП характеризується причинно-наслідковим зв`язком між порушенням учасниками дорожнього руху ПДР та настанням негативного результату такого порушення у вигляді пошкоджень транспортних засобів чи інших певних об`єктів.

Відповідно до cт.cт.254-256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП є джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків потерпілих якщо вони є; пояснення, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер правопорушення.

У рішенні «Шмауцер проти Австрії» від 23.10.1995 року ЄСПЛ зазначив, що дорожньо-транспортні правопорушення, за які може бути накладено стягнення у вигляді штрафу чи обмеження у користуванні водійськими правами підпадають під визначення «кримінального обвинувачення»

З викладеного слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Отже, відповідно до викладеного, суд розглядає справу про адміністративне правопорушення лише в межах обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

В даній справі вбачається, що постановою судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Махно Н.В. від 23.02.2023р. провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП було закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 27.03.2023р. постанову судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 23 лютого 2023 року, якою провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 за ст. 124 КУпАП закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення, скасовано. Прийнято нову постанову, якою справу про притягнення до відповідальності ОСОБА_3 за ст. 124 КУпАП повернуто до Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області для належного оформлення.

Вказана постанова апеляційного суду мотивована тим, що розглядаючи справу, суд першої інстанції прийняв рішення на підставі обвинувачення, яке є некоректним, оскільки суть зазначеного правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_1 не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, передбаченого у ст.. 124 КУпАП, за якою складено протокол, так як не зазначені наслідки ДТП, а саме пошкодження транспортних засобів, які є обов`язковою умовою настання відповідальності за таким обвинуваченням.

Після дооформлення Коломийським РВП ГУНП в Івано-Франківській області адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 , справа знову була направлена до Коломийського міськрайонного суду, надійшла до нього 18.04.2023р. та була розподілена для розгляду судді Третьяковій І.В.

Відповідно до п.7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376 не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

В ході дослідження матеріалів справи суддею було встановлено, що недоліки протоколу про адміністративне правопорушення, виявлені апеляційним судом та зазначені в постанові від 27.03.2023р., в ході дооформлення усунені не були, оскільки жодних додаткових відомостей щодо наслідків дорожньо-транспортної пригоди у вигляді пошкодження транспортних засобів, в протоколі не зазначені.

Фактично дооформлення матеріалів відбулося шляхом долучення до справи рапорту поліцейського СРПП Коломийського РВП Майхровича М.М., в якому вказано, що внаслідок зіткнення транспортні засоби «ВАЗ 21074» д.н.з. НОМЕР_1 , та «Peugeot 207» д.н.з. НОМЕР_2 отримали механічні пошкодження, а також долучено світлини з зображенням цих автомобілів на місці ДТП.

Гарантії статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод включають зобов`язання суддів надавати достатні підстави для винесення рішень (H. v. Belgium (Н. проти Бельгії), § 53). Достатні підстави демонструють сторонам, що їхню справу було ретельно розглянуто.

Хоча національний суд користується певним правом розсуду, обираючи аргументи і приймаючи докази, він зобов`язаний обґрунтувати свої дії підставами для винесення рішень (Suominen v. Finland (Суомінен проти Фінляндії), § 36).

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП, є одними із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Відтак, формулювання в протоколі суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, його мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

В своїх судових рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував на те, що формулювання обвинувачення є важливою умовою справедливого та об`єктивного судового розгляду.

В рішенні у справі «Маттоціа проти Італії" Європейський Суд зазначив, що «обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення». Хоча ступінь "детальності" інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

В рішенні у справі "Абрамян проти Росії" Європейський Суд зробив висновок про те, що «деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення».

В цьому ж рішенні Суд нагадав, що надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Отже, згідно норм КУпАП та практики ЄСПЛ слідує, що справа розглядається в межах адміністративного обвинувачення, що міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

Проте, в даній справі, в складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення наслідки ДТП у виді отриманих автомобілями механічних пошкоджень, як істотна складова формулювання обставин правопорушення, зазначена не була і вказаний недолік після дооформлення не усунутий.

В зв`язку з цим, суд вважає, що не зазначення в протоколі, як акті обвинувачення, одного з обов`язкових елементів об`єктивної сторони, виключає її наявність як ознаки складу адміністративного правопорушення, а відтак вчинене ОСОБА_1 діяння не можна вважати проступком, оскільки лише у разі наявності всіх складових адміністративного правопорушення можна стверджувати про наявність в діях особи складу того чи іншого адміністративного правопорушення.

Слід зазначити, що у справах «Малофєєва проти Росії» («Malafeyeva у Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin у. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), ЄСПЛ вказав, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має: права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа мас захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Отже, суд позбавлений можливості змінити фабулу адміністративного правопорушення та не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах "Кобець проти України" від 14.02.2008, "Берктай проти Туреччини" від 08.02.2001, "Леванте проти Латвії" від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення "за відсутності розумних підстав для сумніву", що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого 124 КУпАП є недоведеним.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283-284, 294 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду протягом десяти днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Івано-Франківського апеляційного суду через Коломийський міськрайонний суд.

Суддя Третьякова І. В.