15.03.2023 Справа № 756/3230/23
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/3230/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.03.2023 Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Касьян А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 ), такого, що проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 (механік-водій взводу МТЗ), військовий квиток серії НОМЕР_2 від 27.10.1986,

за ч. 1 ст. 17220 КУпАП,

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1

в с т а н о в и в:

15.03.2023 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов адміністративний матеріал, складений 14.03.2023 командиром військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_2 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ без номера стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 17220 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що «13.03.2023 о 14:00 командиром взводу МТВ ВЧ НОМЕР_1 старшим сержантом ОСОБА_3 було виявлено водія-механіка взводу МТЗ солдата ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з рота; нестійкість пози; порушення мови; поведінка, що не відповідає обстановці). Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння (тест на алкоголь №1040 від 13.03.2023)».

Такі дії військослужбовця ОСОБА_1 командиром військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 1 ст. 17220 КУпАП як «виконання обов`язків військової служби в стані наркотичного сп`яніння в умовах військового стану».

Заслухавши пояснення особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, вивчивши та дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статей 245, 251, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Так, частиною 1 ст. 17220 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за: - розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Статтею 254 КУпАП встановлено, що основним документом, який фіксує юридичний факт адміністративного правопорушення, є протокол, вимоги до змісту якого встановлені статтею 256 цього Кодексу. Порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і у спосіб, передбачений законодавством, а також обставини, викладені у ньому, підтверджуються сукупністю інших доказів, долучених на його обґрунтування.

Вимоги щодо складання протоколів про військові адміністративні правопорушення щодо військовослужбовців Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту, військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів у Збройних Силах України та Державній спеціальній службі транспорту, які вчинили військові адміністративні правопорушення, передбачені главою 13-Б «Військові адміністративні правопорушення» КУпАП, надсилання до районних, районних у місті, міських, міськрайонних судів протоколів та інших матеріалів про військові адміністративні правопорушення, а також порядок їх обліку в органах військового управління, військових частинах, військових навчальних закладах та установах Збройних Сил України, органах управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України (далі - Служба правопорядку), органі управління, військових частинах та установах Державної спеціальної служби транспорту визначено Інструкцією зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 23.10.2021 №329 (далі - Інструкція №329).

Згідно ст. 251 КУпАП, абз. 3 пункту 7 розділу ІІ Інструкції №329 обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

Відповідно до пункту 1 розділу III Інструкції №329 бланки протоколів виготовляються шляхом роздрукування їх на папері формату А4 із зазначенням серій протоколів. Порядок присвоєння серій протоколів наведено у додатку 2 до цієї Інструкції. Нумерація Протоколів проводиться в межах кожного календарного року окремо. Абзацом 3 пункту 3 розділу ІІІ Інструкції №329 передбачено, що кожен документ у справі повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достатню інформацію щодо вчиненого військового адміністративного правопорушення та відповідати вимогам законодавства.

Крім того, у протоколі має бути зазначено, серед іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення (пункт 4 розділу ІІ Інструкції Інструкції №329). При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачено відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Однак, всупереч вищевказаним положенням Інструкції №329, протокол не містить присвоєного номеру, а також коректної інформації про дату народження особи, стосовно якої складено протокол, оскільки за встановлених в судовому засіданні обставин, ОСОБА_1 , копію військового квитка на ім`я останнього долучено до справи про адміністративне правопорушення, народився ІНФОРМАЦІЯ_1 на противагу зазначеному в протоколі 16.08.1977. Крім того, зі змісту фабули протоколу неможливо встановити місце вчинення інкримінованого адміністративного правопорушення, що свідчить про недотримання вимог положень ст. 256 КУпАП та Інструкції №329, та унеможливлює здійснення правильної кваліфікації діяння.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Інструкції №329 до протоколу долучаються матеріали (докази), що підтверджують факт вчинення військового адміністративного правопорушення (рапорти посадових осіб, заяви, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків правопорушення, інші документи, які стосуються правопорушення). Матеріали, які долучаються до протоколу, повинні містити достовірну інформацію, відповідати вимогам законодавства та правилам діловодства.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що відповідно до встановлених особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, обставин, 13.03.2023 ОСОБА_1 був виявлений з явними ознаками алкогольного сп`яніння, та в подальшому стан сп`яніння останнього був встановлений «висновком щодо результатів медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння».

Статтею 2661 КУпАП визначено, що огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України з використанням спеціальних технічних засобів та тестів або в закладах охорони здоров`я, перелік яких затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій.

При цьому, у разі проведення огляду за допомогою спеціальних технічних засобів та тестів, то фіксація результатів здійснюється на паперових та електронних носіях, якщо спеціальний технічний засіб має такі функції, шляхом роздруковування, і такі результати долучається до матеріалів провадження.

У той же час, складання висновків за результатами огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України відповідно до положень ст. 2661 КУпАП передбачено лише у разі проведення такого огляду в закладі охорони здоров`я.

Разом із тим, досліджені судом матеріали, долучені на підтвердження факту вчинення військового адміністративного правопорушення, не містять висновку за результатами огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України, про який зазначено у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, а містять лише роздруківку результатів проведення огляду за допомогою спеціальних технічних засобів, відомостей про застосування якого протокол не містить.

Крім того, фабула протоколу містить суперечності не лише щодо місця вчинення військового адміністративного правопорушення, а також і щодо самої кваліфікації дій з огляду на викладені у протоколі фактичні обставини вчиненого військового адміністративного правопорушення, оскільки, незважаючи на зазначення у фабулі виявлення у ОСОБА_1 ознак алкогольного сп`яніння, останньому інкримінується перебування в стані наркотичного сп`яніння, доказів чого в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 17220 КУпАП, як «виконання обов`язків військової служби в стані наркотичного сп`яніння в умовах військового стану». При цьому, до матеріалів справи не долучено доказів на підтвердження того, що в той момент, коли ОСОБА_1 було виявлено командиром взводу МТВ ВЧ НОМЕР_1 старшим сержантом ОСОБА_3 , останній «виконував обов`язки військової служби», оскільки відповідно до ч. 4 ст. 24 Закону України від 25.05.1992 №2232-XII «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язки військової служби, зокрема, в разі, якщо вони перебувають на території військової частини, однак, як вже встановлено вище, такої інформації фабула протоколу про адміністративне правопорушення не містить, що призвело до неконкретності суті учиненого адміністративного правопорушення.

Крім того, згідно ст. 1 Закону України від 06.12.1991 №1932-ХІІ «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, із 05:30 24.02.2022 в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні продовжено: 1) з 05:30 26.03.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022; 2) з 05:30 25.04.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 18.04.2022 №259/2022; 3) з 05:30 25.05.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022; 4) з 05:30 23.08.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022; 5) з 05:30 21.11.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022; 6) з 05:30 19.02.2023 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 06.02.2023 №58/2023.

В той же час, незважаючи на введення воєнного стану в Україні, інкриміновані ОСОБА_1 дії особою, яка склала протокол, кваліфіковано за ч. 1 ст. 17220 КУпАП, диспозиція якої не містить кваліфікуючої ознаки вчинення військового адміністративного правопорушення в умовах особливого періоду.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає (ч. 1 ст. 254 КУпАП та ч. 2 ст. 251 КУпАП), та не може бути перекладено на суд.

Системний аналіз положень КУпАП свідчить про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є частиною національного законодавства та яку національні суди повинні враховувати при розгляді справ (ст. 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ст. 19 Закону України від 29.06.2004 №1906-IV «Про міжнародні договори України»).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) для кримінального провадження поширюється Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративного правопорушення (рішення у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011).

Відповідно до рішень ЄСПЛ, зокрема у справах «Малофеєв проти Росії» від 30.05.2013 та «Карелін проти Росії» від 20.09.2016, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в рішенні ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України».

У справі «Бербера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 ЄСПЛ встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №463/1352/16-а (провадження №К/9901/21241/18) у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Стаття 62 Конституції України передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

З огляду на вказане, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 17220 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

З огляду на викладене, керуючись положеннями Основного Закону, а також принципами презумпції невинуватості, на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження наявних в матеріалах справи доказів, суд вважає, що уповноваженою особою не доведено поза розумним сумнівом обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення серії КИ без номера за ч. 1 ст. 17220 КУпАП, а навпаки свідчать про наявність підстав, передбачених п. 1 ст. 247 КУпАП, відповідно до яких провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

Керуючись статтями 19, 62 Конституції України, статтями 7, 245, 247, 251-252, 255, 280, 283-285 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 17220 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя А.В.Касьян