Справа № 346/2947/23
Провадження № 3/346/1589/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Третьякова І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, яка надійшла від Коломийського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області, складену відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, приватного підприємця, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у с т а н о в и л а :

08.06.2023 року до Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області із Коломийського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області надійшли матеріали щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №786287 від 31.05.2023 року, ОСОБА_1 12.05.2023р. близько 14:50 год. в м. Коломия на площі Ринок, на території центрального продовольчого ринку, перебуваючи в громадському місці вчинила конфлікт із ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок.

За даним фактом, дії ОСОБА_1 , згідно протоколу про адміністративне правопорушення, кваліфіковано за ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні даного правопорушення не визнала та пояснила, що вона торгує на центральному ринку в м. Коломия. 08.06.2023р. до її торгового місця підійшла дівчина на ім`я ОСОБА_3 , яка орендує житло в її сестри та повідомила, що по дорозі на неї напала якась жінка, яка почала ображати та бити палицею за те, що ОСОБА_3 розмовляла по телефону російською мовою. Через декілька хвилин до них підійшла і вказана жінка (як виявилося пізніше ОСОБА_2 ) та далі почала конфліктувати з ОСОБА_4 за російську мову. ОСОБА_1 вступилася за ОСОБА_5 та почала її захищати. При цьому, вказує, що вона не сварилася, тон голосу не підвищувала, нецензурну лайку не використовувала та жодним чином громадський порядок не порушувала.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд прийшов до наступного висновку.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення обґрунтована наступними дослідженими та перевіреними в судовому засіданні доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №786287 від 31.05.2023 року, в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а саме: дату та час (12.05.2023 року о 14:50 год.), місце (центральний продовольчий ринок в м. Коломия), обставини допущеного правопорушення (вчинила конфлікт, чим порушила громадський порядок);

- письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 та протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_2 , в яких зазначено, що 12.05.2023р. близько 14:50 год. в м. Коломия по вул. Чорновола зі сторони музею «Писанка» вона йшла до центру міста і позаду себе почула російську мову. Обернувшись, побачила молоду жінку, яка йшла та говорила по телефону. Зупинившись, вона запропонувала жінці проходити швидше бо їй неприємно було чути російську мову. В свою чергу жінка зупинилася та показала жест, який образив ОСОБА_2 , (покрутила пальцем біля скроні). Після цього, ОСОБА_2 запропонувала жінці виїхати до росії, якщо вона не може говорити українською мовою в Україні, та маючи на меті зупинити жінку кілька разів вдарила її палицею (тростиною). Жінка пішла до магазину, а вона пішла на базар. Пізніше ця ж жінка наздогнала ОСОБА_2 на базарі і вчинила скандал, що вона її побила палицею. Знайомі жінки не пускали ОСОБА_2 , не давали їй пройти далі, хапали за одяг, чим завдали морального болю.

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 в яких остання вказує, що 12.05.2023р. близько 14:50 до неї на робоче місце на центральному ринку в м. Коломия зайшла ОСОБА_6 та повідомила, що її побила невідома жінка і вона може вказати та показати хто це зробив. В подальшому ОСОБА_1 підійшла до ОСОБА_2 та зробила їй зауваження, між ними виникла суперечка, але ніяких протиправних дій відносно ОСОБА_2 вона не вчиняла.

Будь-які інші докази в матеріалах справи відсутні.

Оцінюючи викладене, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи с обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а також пояснень, наданих суду, між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 виникла суперечка, ініціатором якої була саме ОСОБА_2 через спілкування ОСОБА_6 російською мовою. При цьому ОСОБА_2 були нанесені ОСОБА_6 декілька ударів палицею, про що остання особисто вказала в своїх письмових поясненнях. В подальшому ОСОБА_6 пожалілася на дії ОСОБА_2 своїй знайомій ОСОБА_1 , а та зробила зауваження ОСОБА_2 .

Таким чином, вбачається, що суперечка між особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та потерпілою була спровокована саме діями останньої, а отже ОСОБА_1 ініціативи на порушення громадського порядку не проявляла, самостійно безпричинно приводу для конфлікту не відшукувала, безпідставно до ОСОБА_2 не чіплялася, брутальною чи нецензурною лексикою в її адресу не виражалася.

В зв`язку з цим, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 в ситуації, яка виникла між нею та ОСОБА_2 , не мала наміру та мотивів для порушення спокійної обстановки суспільного життя, а тому її дії по відношенню до потерпілої не можуть бути розцінені, як протиправні.

Суд також бере до уваги, що в протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт. При цьому чітких конкретних вчинених ОСОБА_1 відносно потерпілої дій, які притаманні дрібному хуліганству в протоколі не зазначено, а відтак виклад обставин вчиненого ОСОБА_1 правопорушення не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 року, заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вищезазначеного, суд прийшов до висновку, що обставини, викладені в протоколі щодо події вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.. 173 КУпАП не знайшли своє підтвердження, а тому провадження у справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 173, 247, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП -

п о с т а н о в и л а:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Третьякова І. В.