Номер провадження: 33/813/384/23
Номер справи місцевого суду: 514/154/23
Головуючий у першій інстанції Кравченко П. А.
Доповідач Гемма Ю. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

судді Гемми Ю.М.,

за участю секретаря Узун Н.Д.,

захисника Клименка С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в режимі відеоконференції клопотання захисника Клименка Станіслава Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Тарутинського районного суду Одеської області від 08 лютого 2023,

в с т а н о в и в:

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 536, 80 грн.

21.02.2023 захисник Клименко С.Ю. на вказану постанову подав апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає про те, що про прийняте судове рішення ОСОБА_1 дізнався лише 16.02.2023 після його опублікування в Єдиному державному реєстрі судових рішень, остатнім днем оскарження рішення є 20.02.2023, ОСОБА_1 не пропущено строк на апеляційне оскарження. З цих підстав просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Заслухавши захисника Клименка С.Ю., який підтримав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, просив його задовольнити, перевіривши матеріали справи та доводи клопотання, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Із викладеного слідує, що законодавець визначив процесуальний механізм, яким встановив обрахування строку на апеляційне оскарження постанови судді з моменту її прийняття, а не отримання копії постанови чи дізнання про існування постановленого судового рішення, особою щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності чи її захисником.

Закон не містить приписів, які б створювали передумови для іншого обрахування строку на апеляційне оскарження, в тому числі для захисника, як окремого суб`єкта права на апеляційне оскарження.

Враховуючи викладене, строк на апеляційне оскарження в даному випадку, обчислюється з моменту прийняття постанови, тобто 08.02.2023 року.

Строк на апеляційне оскарження, пропущений із поважних причин, може бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи.

Поважними причинами слід вважати лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

Особи, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, розпоряджаються своїми правами на власний розсуд, однак користуватися ними повинні сумлінно в межах процесуального закону відповідно до їх призначення і тією мірою і в тих формах, які необхідні для досягнення мети провадження у справі.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справи «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»). Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Як убачається із матеріалів справи, 08.02.2023 судом розглянуто справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за його відсутності, якого було належним чином повідомлено про місце і час розгляду справи, що підтверджено доставкою документу в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду» (а.с.70), але в судове засідання він не з`явився.

Тобто, ОСОБА_1 було достовірно відомо, що справа про адміністративне правопорушення щодо нього перебуває на розгляді в суді першої інстанції.

21.02.2023 захисник Клименко С.Ю. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Останнім днем строку оскарження судового рішення є 20.02.2023.

Десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції відповідно до положень ст.294 КУпАП обчислюється з дня її винесення, а не отримання її копії учасником судового провадження.

Доказів про те, що судом чинились будь-які перешкоди в отриманні копії судового рішення після оголошення в межах строку на апеляційне оскарження, апелянтом не надано.

У своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

В рішенні Європейського Суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року зазначено, «що від судів вимагається вказувати підстави для поновлення права на оскарження судового рішення, однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі, проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки вказується на те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження». Тобто сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто ЄСПЛ наголосив на необхідності дотримання особою належної процесуальної поведінки, спрямованої на отримання інформації щодо ходу розгляду справи відносно неї.

ОСОБА_1 , достовірно знаючи про те, що справа щодо нього розглядається в суді першої інстанції, не проявив належної процесуальної поведінки та в розумні інтервали часу не цікавився станом розгляду справи та її результатом.

При цьому ОСОБА_1 не був позбавлений можливості на своєчасне отримання інформації щодо результату розгляду справи щодо нього протягом строку апеляційного оскарження, що свідчить про його неналежну процесуальну поведінку, яка не була спрямована на його готовність брати участь у розгляді справи, та створення ним умов для розгляду справи за його відсутності з метою подальшого оскарження судового рішення з цих підстав.

При вирішенні клопотання апеляційний суд враховує, що захисник відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП є самостійним суб`єктом права на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення і у разі, якщо саме адвокат порушує питання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження, він має довести поважність причини такого пропуску.

Зазначені в клопотанні захисника Клименка С.Ю. обставини про поновлення строку на апеляційне оскарження саме ОСОБА_1 , не можна визнати поважними, оскільки поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження особою, щодо якої винесено судове рішення, - не встановлено, а безпосереднім апелянтом - захисником Клименком С.Ю. не наведено жодних аргументів про поважність причин пропуску строку, визначеного ст.294 КУпАП, саме ним.

За наявності у ОСОБА_1 перешкод у поданні у визначений законом строк апеляційної скарги, він має право подати клопотання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження і доводити поважність причин пропуску цього строку як самостійний суб`єкт апеляційного оскарження.

Оскільки апеляційну скаргу подано з пропуском встановленого законом строку, а суд апеляційної інстанції за клопотанням апелянта не знаходить підстав для його поновлення, апеляційна скарга з доданими матеріалами підлягає поверненню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника Клименка Станіслава Юрійовича в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Тарутинського районного суду Одеської області від 08 лютого 2023 року щодо ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-15 КУпАП у зв`язку із пропуском строку апеляційного оскарження без поважних причин, а апеляційну скаргу повернути апелянту.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Ю.М. Гемма