Справа № 188/496/23
Провадження № 3/188/356/2023
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2023 року суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Місюра К.В., розглянувши матеріал адміністративної справи, який надійшов від ВП №4 Синельниковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої АДРЕСА_1 , працює ШУ Дніпровське, паспорт серії НОМЕР_1 від 15.03.2000 року , РНОКПП НОМЕР_2

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

23.03.2023 року о 14.30 годині гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в своєму домоволодінні у будинку АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 . Своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні правопорушниця ОСОБА_1 надала суду свої пояснення щодо обставин справи, вину визнає, щиро розкаюється.

Вина ОСОБА_1 підтверджується поясненнями свідків зазначених вище подій ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , рапортом працівника поліції, доданого до матеріалів справи, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №5613663 від 04.04.2023 р. Наявні матеріали справи є достатнім доказом для визнання вини правопорушниці та призначення їй відповідного стягнення.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, вина особи, що притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повністю доведена, належними та допустимими доказами.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення; поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушниці характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Так, ОСОБА_1 умисно порушила громадський порядок зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

За таких обставин дії ОСОБА_1 , правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України є повністю доведеною.

Суд бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 280 КУпАП обставин, які обтяжують чи пом`якшують відповідальність, визначені статтями 34-35 КУпАП судом не встановлено.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

Ст.22 КУпАП визначено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Разом з тим, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь вини, майновий стан, суд приходить до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді попередження, так як вчинення ОСОБА_1 є малозначним, матеріальні збитки не спричинені , шкоди суспільству не завдано .

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 34-35, 40-1, ст.173, 245, 251, 252, 256, 283, 285, 289, 291, 294, 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді попередження, враховуючи норми ст.. 24 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 536,80 (п`ятсот тридцять шість гривень)80 коп.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя К. В. Місюра