Справа № 529/906/23
Провадження № 3/529/505/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року смт Диканька

Суддя Диканського районного суду Полтавської області Кириченко О.С.,

за участі секретаря судового засідання - Бурлиги Н.Л.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

неповнолітнього потерпілого - ОСОБА_2 ,

законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт Диканька Полтавської області матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли до суду з Сектору поліцейської діяльності № 2 Відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, проживаючої по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , що раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч. 3 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 21.04.2023 серії ВАБ № 134288, 18 квітня 2023 року о 20 год. 20 хв. ОСОБА_1 під час повернення з вигулу собаки порушила правила тримання собаки, а саме по АДРЕСА_2 собака здійснила напад на ОСОБА_2 та пошкодила йому куртку, а саме прокусила кишеню та надірвала її, чим завдала матеріальної шкоди.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні вказала, що вона не порушувала правил вигулу собаки, так як її собака має породу "російський чорний тер`єр", що не відноситься до переліку небезпечних порід, які мають обов`язково вигулюватися у наморднику. Вона вигулювала собаку на повідку. Назустріч йшов ОСОБА_4 з однокласниками, які слухали дуже гучну музику та пройшли повз впритул до неї, чим спровокували собаку раптово захищатися, внаслідок чого собака вхопила куртку ОСОБА_5 та надірвала кишеню. ОСОБА_1 вказала, що вона не побачивши у темряві каналізаційний люк, перечепилася та впала. Коли підвелася, хлопці стояли поруч, світили ліхтариком. Потім оглянули куртку ОСОБА_6 , на якій була пошкоджена кишеня через прокус собакою. ОСОБА_1 вказала, що вона пропонувала матері неповнолітнього ОСОБА_7 відремонтувати куртку та вибачилася. Спочатку остання погодилася, однак пізніше відмовилася, вимагала гроші за куртку, при цьому нецензурно виражалася та погрожувала. Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 вважала відсутніми підстави для притягнення її до адміністративної відповідальності.

Неповнолітній ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 18 квітня 2023 року увечері він гуляв разом з друзями в центрі с. Стасі Полтавського району Полтавської області. Вони слухали музику. Близько 20 год. 30 хв. він з друзями зайшов на тротуар, по якому їм назустріч йшла ОСОБА_1 , яка вигулювала на повідку собаку. ОСОБА_1 не втримала собаку та вона прокусила йому кишеню на куртці. Тілесних ушкоджень йому не було завдано.

Мати неповнолітнього ОСОБА_2 - ОСОБА_3 в судовому засіданні вказала, що син повідомив їй, що собака ОСОБА_1 порвала йому куртку, а саме прокусила кишеню, так як ОСОБА_1 не втримала собаку, яка була на повідку. ОСОБА_3 підтвердила, що ОСОБА_1 пропонувала відремонтувати куртку, однак в подальшому вони так і не домовилися щодо способу відшкодування завданої шкоди.

Батько неповнолітнього ОСОБА_7 - ОСОБА_8 в судовому засіданні вказав, що жінка зателефонувала та повідомила, що собака порвала сину ОСОБА_6 куртку, а саме прокусила кишеню.

Заслухавши доводи учасників судового провадження, дослідивши та оцінивши матеріали справи у їх сукупності, приходжу до такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Частина 3 статті 154 КУпАП передбачає відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Частиною 1 статті 154 КУпАП передбачено відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях) .

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З аналізу ч. 3 ст. 154 КУпАП, за якою складено стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, вбачається, що адміністративна відповідальність настає лише за дії, передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, яким саме чином ОСОБА_1 порушила правила утримання чи вигулу собаки. У цьому протоколі також не вказано породу собаки, що є необхідним для встановлення наявності складу правопорушення.

В судовому засіданні було встановлено, що собака ОСОБА_1 має породу "російський чорний тер`єр". Цю собаку вона вигулювала на повідку, без намордника, що зокрема підтвердив в судовому засіданні в присутності законного представника і неповнолітній ОСОБА_2 , кишеню куртки якого пошкодила собака, прокусивши її.

З Переліку небезпечних порід собак, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1164, вбачається, що собаки породи "російський чорний тер`єр" не відносяться до небезпечних порід собак і відповідно до положень чинного законодавства ОСОБА_1 не зобов`язана була вигулювати собаку у наморднику.

В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_1 вигулювала собаку на повідку, без намордника, однак враховуючи те, що ця собака має породу "російський чорний тер`єр", яка не віднесена відповідно до вимог чинного законодавства до небезпечних порід собак, які повинні обов`язково вигулюватися у наморднику, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не було порушено правила вигулу собаки.

Враховуючи те, що у матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували порушення ОСОБА_1 правил утримання чи вигулювання собаки, тобто вчинення нею будь-яких дій, передбачених ч. 1 статті 154 КУпАП, то відповідно у її діях відсутній і склад правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, відповідальність за вчинення якого настає лише у разі доведення факту порушення особою правил утримання чи вигулу тварини.

У справі "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

Стандарт доведення вини "поза розумним сумнівом" означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного "розумного сумніву" в цьому, тоді як наявність такого "розумного сумніву" у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Згідно з ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (частина 1 статті 7 КУпАП).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Дослідивши та оцінивши встановлені в судовому засіданні обставини у їх сукупності, суд дійшов висновку, що у матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказані встановлені судом обставини у їх сукупності, приходжу до висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 154 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу вказаного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 154, п. 1 ч. 1 ст. 247, ч. 2 ст. 251, ст. ст. 280, 283, п. 3 ч. 1 ст. 284, ст. ст. 287, 289 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Повний текст постанови складено 22 червня 2023 року.

Суддя О.С. Кириченко