Справа № 756/4289/22
Провадження № 3/756/15/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 212778 від 01.06.2022, 01 червня 2022 року, о 16 год. 10 хв., у м. Києві по вул. Лугова, 11А,водій ОСОБА_1 керував автомобілем марки «HYUNDAI SONATA» номерний знак НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку, зі згоди водія, проводився на місці за допомогою приладу «Драгер 7510». Проба позитивна, більше 5 ‰.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.9а Правил дорожнього руху, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

ОСОБА_1 судове засідання не з`явився. Представник ОСОБА_1 - адвокат Бідний С.С. в судовому засіданні, зазначив, що провадження по справі слід закрити, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. На обґрунтування своїх заперечень серед іншого зазначив, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення, огляд на стан сп`яніння проводився з використанням технічних засобів. А саме задопомогою пристрою «Драгер 7510», який показав якесь невідоме значення, що відповідно до роздруківки з його інструкції нібито свідчить про те, що алкоголя в крові більше 5 проміле. При цьому, відповідно до інструкції пристрою «Драгер 7510», яка була додана до матеріалів справи, у випадку, якщо кількість проміле більше 5, як було зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, то результат на «Драгері 7510» повинен був бути «три стрілки вгору». Показника «п`ять стрілок вгору», інструкція для пристрою «Драгер 7510» взагалі не передбачає, що свідчить про його несправність та неможливість встановлювати за допомогою цього драгера стан сп`яніння водіїв. Факт несправності приладу також підтверджує оглянутий відеозапис з бодікамери, на якому працівник поліції після тестування ОСОБА_1 говорить про те, що це вже другий такий випадок, що свідчить про несправність Драгера. Тому, показники цього драгера взагалі не дають інформації з приводу того, чи перебував ОСОБА_1 в той момент в стані алкогольного сп`яніння та результати освідування за допомогою несправного драгера, який показує незрозумілі значення, яких навіть немає в інструкції з його використання, не можуть бути належними та допустимими доказами перебування особи в стані алкогольного сп`яніння та винуватості особи.Крім того, зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення результату огляду, який визначено як більше 5 ‰ є об`єктивно неспроможним, оскільки такий показник свідчить про критичний стан особи. Інших будь-яких доказів винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП у справі немає.

Для повного та всебічного розгляду справи у судове засіданні було викликано інспектора роти №2 батальйону №2 полку №1 УПП в місті Києві ДПП старшого лейтенанта поліції Борсука Максима Олеговича для надання пояснень.

У судовому засіданні 15.02.2023 інспектор УПП в місті Києві ДПП Борсук М.О. зазначив, що дійсно при проведенні огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 прилад «Драгер 7510» показав значення «п`ять вертикальних стрілок направлених вгору», що на переконання поліцейського є найвищим показником сп`яніння тестованої особи, тобто більше ніж 5 проміле, при цьому, чим це передбачено не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши учасника судового процесу, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, приходить наступного.

Розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, суд відповідно до положень ст. 1 КпАП України здійснює охорону прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 251 КпАП України доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Адміністративним порушенням відповідно до ч. 1 ст. 130 КпАП України визнається керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а також само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до пункту 2.9 а) Правил дорожнього руху України водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За змістом зазначених положень особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності, коли вона керувала транспортним засобом в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, що визначається лише у встановленому чинним законодавством порядку, а так само за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Так, порядок проходження огляду водіїв на стан сп`яніння регламентується ст. 266 КпАП України та Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом МВС України № 1452/735 від 09 листопада 2015 року.

Отже, для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КпАП України слід перевірити, чи було дотримано вимог закону при вирішенні питання наявності в діях складу адміністративного правопорушення, тобто чи відповідає процедура перевірки на стан сп`яніння вимогам закону.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 212778 від 01.06.2022, 01 червня 2022 року, о 16 год. 10 хв., у м. Києві по вул. Лугова, 11А, водій ОСОБА_1 керував автомобілем марки «HYUNDAI SONATA» номерний знак НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку, зі згоди водія, проводився на місці за допомогою приладу «Драгер 7510». Проба позитивна, більше 5 ‰, чим порушив вимоги п. 2.9 а) Правил дорожнього руху України, відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Разом з тим, з роздрукованого чеку тесту приладу «Драгер 7510» від 01.06.2022 вбачається, що в графі деталі аналізу наявне позначення « п`ять вертикальних стрілок направлених вгору» .

У судовому засіданні 15.02.2023 інспектор УПП в місті Києві ДПП Борсук М.О. зазначив, що дійсно при проведенні огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 прилад «Драгер 7510» показав значення «п`ять вертикальних стрілок направлених вгору», що на переконання поліцейського є найвищим показником сп`яніння тестованої особи, тобто більше ніж 5 проміле, при цьому, чим це передбачено не повідомив.

Працівниками патрульної поліції до матеріалів справи було долучено копію інструкції з експлуатації «Драгер 7510», відповідно до якої вбачається, що причиною відображення на дисплеї позначення «три вертикальні стрілки направлені вгору» слугує те, що досліджуване значення концентрації проміле перевищує діапазон вимірювання пристрою.

Водночас, зазначена інструкція не містить інформації, що означає відображення на дисплеї приладу позначення «п`ять вертикальних стрілок направлених вгору ». Інформації про що свідчить показник «п`ять вертикальних стрілок направлених вгору » суду не надано.

У судовому засіданні було переглянуто відеозапис з оформлення справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 з нагрудних камер поліцейських, який долучено до матеріалів, на якому працівник поліції після проведення огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 говорить про те, що це вже другий такий випадок, що свідчить про несправність.

Ураховуючи показник в графі «деталі аналізу» у чеку та відеозапис з оформлення справи, доводи захисника щодо можливої неналежної роботи приладу не є безпідставними.

Крім того, заслуговує на увагу твердження сторони захисту про те, що зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення результату огляду, який визначено як більше 5 ‰ є об`єктивно неспроможним, оскільки такий показник свідчить про критичний стан особи.

З урахуванням наведеного, роздрукований чек, у якому зазначено про результати огляду, не може вважатися належним доказам для доведення винуватості особи.

На думку суду, вказане зображення на дисплеї газоаналізатора, вказує не на позитивний результат огляду стану сп`яніння, а на несправність приладу, яка заважає видати результат.

Отже, суд вважає недопустимим доказом чек тесту приладу «Драгер 7510» від 01.06.2022, через порушення процедури проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Ураховуючи наведене, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до ч.5 ст. 266 КУпАП, огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» ЄСПЛ підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому усі викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Таким чином, суд зазначає, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із вищевказаним стандартом доказування "поза розумним сумнівом", оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Отже, у судовому засіданні під час розгляду матеріалів про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не знайшов свого підтвердження факт перебування останнього в стані алкогольного сп`яніння під час керування транспортним засобом.

Враховуючи правову позицію ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), суддя не має права взяти на себе функції сторони обвинувачення, змінити обсяг інкримінованого правопорушення, усунути певні розбіжності та неточності, які мають місце в протоколі про адміністративне правопорушення, самостійно відшукувати докази винуватості особи, що становило б порушення ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Суд звертає увагу на те, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Згідно зі статтею 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Враховуючи наведене вище та розглядаючи справу на засадах рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, які є конституційними засадами судочинства, суддя приходить до висновку, що доказами, які містяться в матеріалах справи, не доведено поза розумним сумнівом наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 130, 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Ткач