Справа №544/1469/22
Пров.№3/544/12/2023
П О С Т А Н О В А

іменем України

05 квітня 2023 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі судді Сайко О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Головного управління ДПС у Полтавській області, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої головним бухгалтером ТОВ «Пирятинський делікатес», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності зач. 1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи головним бухгалтером ТОВ «Пирятинський делікатес», порушила порядок ведення податкового обліку. Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за лютий 2022 року у Деклараціях від`ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, ТОВ «Пирятинський делікатес» встановлено порушення:

- абз. «б»п. 200.4 ст. 200 та п. 200.1 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами і доповненнями), оскільки підприємством завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню на 1197636 грн;

- абз. «в»п. 200.4 ст. 200 та п. 200.1 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами і доповненнями), оскільки підприємством завищено суму залишку від`ємного значення, що включається до складу наступного звітного податкового періоду на 988 грн.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ та організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, надіслала свої заперечення на протокол про адміністративне правопорушення. Вважає, що висновок, здійснений у протоколі про адміністративне правопорушення від 31.10.2022, про допущення порушень нею, як посадовою особою підприємства, порядку ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, за яке передбачена відповідальність за ст. 163-1 КУпАП, не може бути обґрунтованим, а сам протокол, складено передчасно, за відсутності встановленої події адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

Зазначає, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.

Згідно із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Вказує, що з матеріалів справи, а саме з акту документальної позапланової виїзної перевірки Товариства щодо дотримання податкового законодавства вбачається, що перевіркою було виявлено порушення ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, ротее як вбачається із самого адміністративного протоколу, що вона раніше до адміністративної відповідальності щодо дотримання вимог законодавства та порядку ведення податкового обліку не притягувалась, крім того усі первинні бухгалтерські документи ведуться належним чином та своєчасно реєструються згідно вимог Податкового законодавства, а отже, вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбачене ст. 163-1 КупАП, оскільки за зазначений період вказаний в акті перевірки вона належним чином дотримувалася вимог законодавства та ведення податкового обліку, надання аудиторського висновку.

Вважає, що будь-яких доказів, які б підтверджували факт вчинення нею інкримінованого їй адміністративного правопорушення інспектором ГУ ДПС у Полтавській області не надано і посилання на них в самому протоколі не наведено, а тому констатація факту вчинення ним адміністративного правопорушення в протоколі є припущенням, яке на доказах не ґрунтується.

Пояснює, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того, що в момент вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП вона дійсно обіймала посаду головного бухгалтера Товариства, і є відповідальною за фінансово-господарську діяльність цього підприємства, що унеможливлює перевірити чи вона є суб`єктом інкримінованого їй адміністративного правопорушення. Оскільки в матеріалах справи відсутня посадова інструкція головного бухгалтера (або її завірена копія) або інший документ із зазначенням її посадових прав та обов`язків, а також відсутні документи, що засвідчують факт обіймання ОСОБА_1 на момент викладеного в протоколі правопорушення посади головного бухгалтера Товариства.

Також вважає за необхідне зазначити, що витяг з акту перевірки не є належним доказом її вини.

Додатково зазначає, що з урахуванням диспозиції частини 1 статті 163-1 КУпАП - правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку (ухвала ВАСУ від 31.01.2013 у справі № 2а-8185/09/0670).

При цьому, вважає, що встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість не визначено складом адміністративного правопорушення нормами КУпАП та відповідно не є компетенцією загального суду при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення ведення податкового обліку (ухвала ВАСУ від 30.10.2013 у справі № 2а-1670/4665/12), відповідно суд в цій справі це питання (встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість) не піддає оцінці та аналізу.

На думку ОСОБА_1 , протокол про адміністративне правопорушення у відношенні не відповідає вимогам КУпАП, в даній справі не має можливості провести повне й об`єктивне з`ясування обставин справи з дотриманням процесуальної форми його розгляду, а тому з метою дотримання передбачених ст. 268 КУпАП прав та охоронюваних законом інтересів особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є необхідність у закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення провадження по адміністративній справі № 544/1469/22 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 КУпАП, також необхідність закриття даного провадження зумовлена неналежним оформленням адміністративного протоколу та не надання до суду доказів які доводили б її вину.

Вважає, що висновок про порушення головним бухгалтером Товариства порядку ведення податкового обліку є передчасним, а її вина залишається не встановленою, тому склад правопорушення, передбачений в її діях відсутній.

Крім того, у клопотанні про закриття провадження у справі ОСОБА_1 зазначила, що Товариством з обмеженою відповідальністю «ПИРЯТИНСЬКИИ ДЕЛІКАТЕС» 07.12.2022 року, засобами поштового зв`язку було отримано примірники податкових повідомлень рішень №1 та №1 щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за лютий 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість.

Вважаючи вказані податкові повідомлення-рішення від 29.11.2022 року протиправними, а висновки, викладені в акті перевірки від 18.10.2022 року безпідставними та необґрунтованими, TOB «ПИРЯТИНСЬКИИ ДЕЛІКАТЕС» 21.12.2022 оскаржило зазначені податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку - до контролюючого органу вищого рівня, тобто до ДПС України.

TOB «ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС» оскаржило зазначені податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку 21.12.2022., а ДПС України отримало дану скаргу 26.12.2022., станом на день подання цього клопотання минуло 22 календарних днів наступних за днем отримання скарги, ДПС України не надіслало нам ні вмотивованого рішення за скаргою, ні рішення про продовження її розгляду.

Оскільки TOB «ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС» оскаржило податкові повідомлення-рішення, винесені за результатом перевірки, оформленої актом від 18.10.2022 року, а у відповідності до ч.2 п. 56.8 ст. 56 ПКУ та ч.З. п. 56.8 ст. 56 ПКУ скарга TOB «ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС» вважається повністю задоволеною, податкові повідомлень рішення №1 та №1 скасованими, акт перевірки від 18.10.2022 року №4826/16-31-07-01- 02/36313601 не є належним та допустимим доказом наявності порушень в податковому обліку підприємства взагалі як події правопорушення, передбаченого ч.І ст. 163-1 КУпАП, та вчинення головним бухгалтером Товариства таких порушень податкового обліку як підстави для притягнення його до відповідальності за ч. 1. ст. 163-1 КУпАП.

У зв`язку з викладеним, просить провадження по адміністративній справі № 544/1469/22 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст.163-1 КпАП України- закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Крім цього, просить розглянути даний адміністративний протокол без її участі.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, за наявності її належного повідомлення в матеріалах справи та якщо на момент розгляду справи від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв`язку з викладеним, вважаю, що розгляд справи можливий у відсутність правопорушника.

А тому, суд дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КпАП, а саме: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Статтями 251, 280 КпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Диспозицією частини 1 статті 163-1 КпАП встановлено, що правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку. При цьому, встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість не визначено складом адміністративного правопорушення нормами КпАП та відповідно не є компетенцією загального суду при вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення ведення податкового обліку (ухвала ВАСУ від 30.10.2013 у справі № 2а-1670/4665/12). Відповідно суд в цій справі питання встановлення завищення або заниження розміру податку на додану вартість не піддає оцінці та аналізу.

Разом з тим, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні наведеного адміністративного правопорушення (ч. 1 ст. 163-1 КпАП) повністю доведена, у розумінні ст. 251 КпАП, належними та допустимими доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 4573 від 31.10.2022, який складено у відповідності з вимогами ст. 256 КпАП та з якого слідує, що під час перевірки ДПС встановлено, що ТОВ «Пирятинський делікатес» здійснено ведення податкового обліку з порушенням встановленого податкового законодавства;

- відомостями, що містяться у акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки № 4826/16-31-07-01-02/36313601 від 18.10.2022, котрі засвідчують факт здійснення ведення податкового обліку з порушенням встановленого податкового законодавства.

Відповідно до п. 44.1 ст. 44 ПК України для цілей оподаткування платники зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

У п. 75.1 ст. 75 ПК передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та в порядку, встановлених цим кодексом, а фактичні - цим кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. 86.1 ст. 86 ПК результати перевірок (крім камеральних та електронних) оформлюються у вигляді акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Зазначені правовідносини стосовно проведення податкових перевірок та оформлення їх результатів регламентовані також Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів від 20.08.2015 №727, а також Методичними рекомендаціями щодо оформлення матеріалів документальних перевірок, затвердженими наказом ДФС від 1.06.2017 №396.

Згідно з порядком та методичними рекомендаціями акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати та є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. В акті перевірки зазначається детальна інформація щодо виявлених перевіркою порушень податкового, валютного та іншого законодавства.

Одним із невід`ємних прав платника податків відповідно до пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПК є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акта перевірки в порядку, установленому цим кодексом.

У п.86.7 ст.86 ПК передбачено, що в разі незгоди платника податків або його представників з висновками чи фактами й даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п.44.7 ст.44 цього кодексу, до контролюючого органу, який проводить перевірку.

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень. Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 19.06.2020 по справі № 140/388/19.

Будь-яких заперечень щодо акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки № 4826/16-31-07-01-02/36313601 від 18.10.20223 у встановленому законом порядку платником податку ТОВ «Пирятинський делікатес» подано не було.

TOB «ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС» оскаржило податкові повідомлення-рішення, винесені за результатом перевірки, оформленої актом від 18.10.2022 року. ДПС України отримало скаргу 26.12.2022, станом на день подання клопотання 17.01.2023 ДПС України не надіслало ТОВ вмотивованого рішення за скаргою, як і не надіслало рішення про продовження її розгляду.

Відповідно до п. 56.8 ПКУ контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків засобами поштового зв`язку (з повідомленням про вручення) чи електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених п. 42.4 ПКУ) або надати йому під розписку.

Згідно з п. 56.9 ПКУ керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у п. 56.8 ПКУ, але не більше 60 календарних днів, та письмово або в електронній формі засобами електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених п. 42.4 ПКУ) повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у п. 56.8 ПКУ.

Водночас, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, перебіг строку розгляду скарг платників податків на податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу, які подані в період дії воєнного стану на території України, зупинено, крім скарг на податкові повідомлення-рішення за результатами перевірок розпочатих та/або завершених під час дії воєнного стану на території України, визначених пп. 69.2 п. 69 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПКУ.

Тому доводи ОСОБА_1 про те, що у зв`язку із відсутністю зазначених вище рішень скарга TOB «ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС» вважається повністю задоволеною, а податкові повідомлень рішення №1 та №1 скасованими, є безпідставними.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до ст. 56.1 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, є неспроможними та не ґрунтуються на вимогах закону доводи ОСОБА_1 про те, що указаний акт не є належним доказом її вини, а висновки, складені в акті, є суб`єктивною думкою інспектора і не встановлюють жодних фактів. Доказів, які б спростували обставини, зазначені в акті та в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано. Також ОСОБА_1 не надала суду доказів, що в момент вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, вона не обіймала посаду головного бухгалтера Товариства.

При цьому, з матеріалів справи слідує, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є суб`єктом даного адміністративного правопорушення, оскільки з положень КпАП, випливає, що останніми, при такому роді правопорушень, можуть бути: керівники та інші посадови особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово-економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Тим самим є установленим факт порушення головним бухгалтером встановленого законом порядку ведення податкового обліку, котрий власне утворює собою склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

На підставі викладеного, суд вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП доведеною.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

Враховуючи те, що адміністративне правопорушення було скоєно у лютому 2022 року, про що свідчить протокол про адміністративне правопорушення № 4573 від 31.10.2022 та Акт про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Пирятинський делікатес» від 18 жовтня 2022 року, на момент розгляду справи в суді строк притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закінчився.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та ст.38, 247, 283-284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП- закрити у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови через Пирятинський районний суд Полтавської області до апеляційного суду Полтавської області і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи подання прокурора.

Головуюча - О. О. Сайко