Справа №461/875/23
Провадження №3/461/478/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2023 року суддя Галицького районного суду м.Львова Мироненко Л.Д., при секретарі судового засідання Забродоцької Я.Р., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 160 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2022 року о 15 год. 10 хв. за адресою: м. Львів, просп. Свободи, 28, виявлено та встановлено гр. ОСОБА_1 , яка здійснювала торгівлю з рук у невстановленому місці промисловими товарами, а саме надувними кульками з світлодіодами.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом вичерпних заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим розгляд справи у її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.160 КУпАП, підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії МВ №4003, фотоматеріалами.

Разом з тим, відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, суд, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення слід враховувати характер вчиненого порушення, ступінь його вини, майновий стан, обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Як вбачається з витягу з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_1 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Водночас, внаслідок збройної агресії російської федерації проти України, Херсонська обл. включно з с. Правдине була тимчасово окупована російськими військами.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 встановлено склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.160 КУпАП, однак, зважаючи на молодий вік особи правопорушника, збігу тяжких життєвих обставин у останньої, ці дії не становлять великої суспільної небезпеки, не спричинили і не могли спричинити значної шкоди суспільним або державним інтересам або правам інших громадян, правопорушення є малозначним, відтак суд вирішив обмежитись усним зауваженням.

Застосування такого виховного заходу як усне зауваження буде достатнім для досягнення виховного впливу та запобіганню вчинення нових правопорушень.

За умовами ч.2 ст.284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

У зв`язку з цим судові витрати необхідно віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 7, 160, 247, 245, 251, 252, 256, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.160 КУпАП закрити, звільнивши її від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Мироненко Л.Д.