Справа № 357/408/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.03.2023 м. Біла Церква. Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Юрій Буцмак, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ГУ ДПС у Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , фізична особа-підприємець, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , у вчинені правопорушення, передбаченого ст. 163-4 ч. 1 КУпАП

У С Т А Н О В И В:

В протоколі № 728/10-36-24-08 про адміністративне правопорушення зазначено: ОСОБА_2 вчинила правопорушення порушення порядку утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи, а саме: несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян (податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску) за 1 квартал 2022 р., 2 квартал 2022 р., 3 квартал 2022 р., термін подання до 10.05.2022, та 09.08.2022, 09.11.2022, фактично подано 24.11.2022, чим порушено п.п. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49, ст. 51, п.70.16.1 п.70.16 ст. 70, п.176.2 ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнала та повідомила, що повідомила ДПІ за встановленою формою відомостей про доходи громадян (податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 1,2,3 квартал 2022 р. 24.11.2022.

Суддя, оголосивши протокол про адміністративне правопорушення, заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши приєднані до нього документи, дійшов висновку, що справа підлягає закриттю за відсутністю складу правопорушення, передбаченого ст. 163-4 ч.1 КУпАП в діях останньої виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 256 ч.1 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: відомості про особу, яка притягається до відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення... інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, суддя зазначає, що вище вказаний протокол не підписаний особою, стосовно якої він складений, - ОСОБА_1 .

Письмові пояснення від ОСОБА_1 не відібрані, як у протоколі не вказані так і до протоколу не додані.

Крім цього, права та обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України, ст.268 КУпАП ОСОБА_1 не роз`яснено.

При цьому, долучений до протоколу акт камеральної перевірки податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податку - фізичних осіб і сум утриманого з них податку а також сум нарахованого єдиного внеску від 19.12.2022 ОСОБА_1 не підписаний та нею не отриманий.

Таким чином, суддя зазначає, що до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП не долучені належні та допустимі докази на підтвердження вчинення нею адміністративного правопорушення.

Суддя зазначає, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, не є доказом вчинення нею правопорушення, передбаченого ст. 163-4 ч. 1 КУпАП.

Ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161. Series А заява № 25).

При цьому, ЄСПЛ у справі «Аллене де Рідермон про Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно з ч.1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Виходячи з положень ст. ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

У справах Нечипорук і Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року та Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи поза будь-яким розумним сумнівом і така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суддя дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, так як в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-4 ч.1 КУпАП.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим. Буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 163-4 ч. 1, 221, 246, 247 ч. 1 п.1, 248, 249, 251, 252, 256, 279, 280, 283-285 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 163-4 ч. 1 КУпАП закрити на підставі ст. 247 ч. 1 п.1 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у порядку та строки, передбачені ст. 294 КУпАП.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіЮрій БУЦМАК