Житомирський апеляційний суд
Справа №285/5265/22 Головуючий у 1-й інст. Сташків Т. Г.
Категорія ст.173 КУпАП Доповідач Кузнєцова О. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2023 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду Кузнєцова О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2022 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3-х неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 496 грн.

Згідно з постановою судді місцевого суду, ОСОБА_1 12.09.2022 року о 12 год. 28 хв. вчинив сварку зі своєю сусідкою ОСОБА_2 , під час якої виражався грубою нецензурною лайкою, висловлював слова образ та погроз її життю та здоров`ю, чим вчинив правопорушення (дрібне хуліганство), відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись із постановою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2022 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати.

Апелянт обґрунтовує свої доводи тим, що судом першої інстанції було порушено його процесуальні права, не досліджено матеріали справи та не надано належної оцінки доказам. На переконання апелянта, у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Також зазначає, що в порушення норм КУпАП постанова суду була прийнята без його участі.

Одночасно апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови. Як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт посилається на те, що про постанову стало відомо вже після спливу терміну на її оскарження, в суді першої інстанції участі не приймав.

Розглянувши клопотання про поновлення строку, з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, суд вважає за необхідне поновити апелянту строк на апеляційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та додані до апеляційної скарги документи, дослідивши доводи апеляційної скарги, приходжу до наступного висновку.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 06.10.2022 року ОСОБА_1 12.09.2022 року о 12 год. 28 хв. вчинив сварку зі своєю сусідкою ОСОБА_2 , під час якої виражався грубою нецензурною лайкою, висловлював слова образ та погроз її життю та здоров`ю, чим вчинив правопорушення (дрібне хуліганство), відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Матеріали справи свідчать про те, що справа була призначена на 25.10.2022 року, розгляд справи та прийняття постанови відбувся у відсутності ОСОБА_1 .

Таким чином, апеляційний суд вважає, що розгляд справи відбувся в порушення вимог ст. 268 КУпАП, без присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що є підставою для безумовного скасування постанови суду першої інстанції.

Відповідно до ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до положень ст.ст. 245, 252, 280, 283КпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Як зазначено у диспозиції ст.173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, а об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Однією із форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, а також образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини.

Матеріалами справи встановлено, що року ОСОБА_1 12.09.2022 року о 12 год. 28 хв. вчинив сварку зі своєю сусідкою ОСОБА_2 , під час якої виражався грубою нецензурною лайкою, висловлював слова образ та погроз її життю та здоров`ю.

Винність правопорушника підтверджується письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_3 .

Переглядаючи справу про адміністративне правопорушення в межах поданої апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що матеріали справи містять достатньо доказів, які б вказували, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а складений відносно нього протокол можна вважати належним доказом вчинення останньою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку щодо обставин скоєного правопорушення та доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З огляду на наведене, суд вважає, що доводи апеляційної скарги про те, що в матеріалах справи відсутні фактичні дані, які б дозволили дійти висновку про настання події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є безпідставними.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні-не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

З огляду на викладене, враховуючи, що під час апеляційного перегляду оскаржуваної постанови було встановлено вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, проте строки накладання адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, закінчилися, апеляційний суд доходить висновку, що постанову суду першої інстанції неможливо визнати законною та обгрунтованою.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2022 року - задовольнити, поновити йому строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2022 року скасувати.

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, провадження закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладання адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя