Справа № 203/1966/23
Провадження № 3/0203/1411/2023
П О С Т А Н О В А

іменем України

18.04.2023 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Смольняков О.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Посадовою особою Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області складено протокол Серія ГП 545524 від 01.04.2023 року за ст. 173 КУпАП про те що, 01.04.2023 о 12 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в п`яному вигляді у громадському місці біля буд.2 по вул. Гвариленко в м. Дніпро, висловлювався нецензурною лайкою на адресу перехожих, чим порушив громадський спокій і порядок.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце та час судового розгляду повідомлявся належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив. Оскільки, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи належним чином повідомленою про місце та час розгляду справи щодо неї, до суду не з`явилася, доходжу висновку про можливість розгляду справи без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Статтею 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення ст.280 КУпАП, передбачають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Водночас, до матеріалів справи, співробітниками поліції, не долучено доказів вчинення ОСОБА_1 дій, які б вказували на порушення громадського порядку, зокрема відсутні пояснення свідків чи інших осіб, відеозаписи, які б свідчили про вчинення останнім дій, які передбачені ст.173 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Також до протоколу долучено рапорт поліцейського, який не може вважатися об`єктивним доказом у справі, оскільки поліцейський є представником суб`єкта владних повноважень, що повністю узгоджується із правовою позицію, висловленою у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15 квітня 2020 року №489/4827/16а.

Одночасно, як вбачається, з протоколу, особа була встановлена згідно з інтегрованою інформаційно-пошуковою системою національної поліції.

Разом з тим, суд зазначає, що внутрішня система поліції, має призначення для інформаційно-аналітичного та організаційно-технологічного забезпечення службової діяльності структурних підрозділів поліції, та ніяким чином не замінює обов`язку особи, яка складає протокол, встановити у передбачений законом спосіб особу, щодо якої складається протокол.

У статті 13 Закону України Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус вказано на те, що документи, які посвідчують особу, залежно від їх функціонального призначення поділяються на два види: документи, що посвідчують особу й підтверджують громадянство України та документи, що посвідчують особу й підтверджують її спеціальний статус.

До протоколу також долучено протокол затримання, який не є доказом по справі, а лише документує відповідну дію поліцейських.

За змістом ст.252КУпАП та загальних норм Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.247, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.О.Смольняков