Справа № 331/670/23
Провадження № 3/331/728/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з відділу поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області за протоколом ВАВ №390010 від 19.01.2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Запоріжжя, працевлаштованої в ОСББ «Олександрівська фортеця», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 2 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 19.01.2023 року ВАВ №390010 10.01.2023 року о 15-45 годин гр. ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Глісерна, буд. 1-а, а саме в парку «Дубовий Гай» вигулювала собаку без намордника, в результаті чого тварина заподіяла шкоду здоров`ю неповнолітній дитині, чим порушила ч. 2 ст. 154 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 154 КУпАП не визнала. Пояснила, що в той день вона разом із чоловіком та сином вигулювала собаку, без породи, в ОСОБА_2 . Тварина розміром трохи вище коліна. Вони знаходилися на замерзлому озері. До них декілька разів дуже близько підходили дівчина та хлопець (на вигляд років 16-18). Коли вони вперше підійшли близько, собака гавкав, оскільки він охороняє їх від сторонніх. Після цього вона з чоловіком, сином та собакою перейшли у інше місце. Через деякий час хлопець із дівчиною знову підійшли до них, дівчина знову намагалася близько підійти до собаки, а собака у цей час гавкнув та смикнув за поводок. Однак увесь цей час собака був на повідку. Після цього, вони з чоловіком та сином знову перейшли у дальню частину парку. Через декілька днів до чоловіка ОСОБА_1 (який гуляв із собакою) підійшов інший чоловік, який відрекомендував себе як батько дівчини, і сказав, що його доньку покусав їхній собака і вимагав грошей, погрожував тим, що відбере собаку. Вважає, що подія адміністративного правопорушення відсутня, оскільки її собака не кусав дівчину, бо увесь час був на повідку.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.251 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За змістом ст. 252 КУпАП, оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні усіх обставин справи в їх сукупності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом враховується, що у Рішенні у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 08 червня 1976 року, Європейський суд з прав людини сформував критерії (тест Енгеля), для визначення поняття «кримінальне обвинувачення». для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством. При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією. Наприклад, обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції і т.д. Таким чином, протокол, що є предметом розгляду у цій справі є, з урахуванням «тесту Енгеля», кримінальним обвинуваченням, і суд має забезпечити гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції.

Частиною 2 статті 154 КУпАП, (за якою кваліфіковані дії ОСОБА_1 посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення) передбачено відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях) вчинена повторно протягом року.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона (характеризують зовнішню сторону правопорушення); суб`єкт та суб`єктивна сторона (характеризують внутрішню сторону правопорушення).

Суб`єктом правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 157 КУпАП є власник собаки, який протягом року до вчинення діяння притягався до адміністративної відповідальності за цією статтею.

Однак, матеріали справи не містять доказів, що собака належить ОСОБА_1 . Натомість, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується, письмові пояснення ОСОБА_3 , вказують на те, що власником собаки є чоловік на ім`я ОСОБА_4 . Також, матеріали не містять доказів, що ОСОБА_1 притягалася до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 154 КУпАП.

Таким чином матеріалами справи спростовано, що ОСОБА_1 , є суб`єктом цього правопорушення.

Згідно складу правопорушення, яка викладена у протоколі, ОСОБА_1 вигулювала собаку без намордника, у результаті чого, тварина заподіяла шкоду здоров`ю неповнолітньої.

Об`єктивною стороною правопорушення є вигулювання без намордника собаки (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак). Матеріали справи не містять даних щодо належності собаки до певної породи, а також чи є вона такою, що внесена до Переліку небезпечних порід собак.

Крім того, протокол містить посилання на заподіяння шкоди здоров`ю неповнолітньої, що не належить до ознак об`єктивної сторони складу інкримінованого адміністративного правопорушення. Натомість, є ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Як вказано у справах «Малофеева проти Pocії » рішення від 30 травня 2013 року заява № 36673 / 04) та «Карелін проти Pocії » заява № 926 / 08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейського суду з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Виклад складу адміністративного правопорушення містить ознаки іншого адміністративного правопорушення, аніж те, за якими дії кваліфіковані. Оскільки суд не може перебирати на себе повноваження особи, яка склала протокол, склад адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 154 КУпАП не підтверджений доказами.

Положення ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Процесуальні норми Кодексу України про адміністративні правопорушення містять аналогічні процесуальні обов`язки, покладені на особу, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, встановити, чи відповідає описане у протоколі діяння диспозиції відповідної статті КУпАП, наявність вини у діях особи, та чи підтверджується наявність складу правопорушення відповідними доказами.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали не містять об`єктивних та переконливих відомостей про те, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 154 КУпАП, та що вона є суб`єктом даного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, доходжу до висновку, що провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 154 КУпАП слід закрити через відсутність події та складу даного адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 2 ст.154, п.1 ч. 1 ст.247, ст.ст.280, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 154 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.М. Кольц