Справа № 405/2589/23
провадження № 3/405/534/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2023 м. Кропивницький

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Юр`єва К.С., при секретарі судового засідання Солонченко Я.І., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Харченка О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції № 4 управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 124504 від 28.01.2023 вбачається, що 28.01.2023, о 12 год. 20 хв., на д/ш «Одеса- Мелітопіль-Новоазовськ», 55 км + 350 м, водій ОСОБА_1 керував автомобілем Man Tgx 18.480, номерний знак НОМЕР_1 з напівпричіпом/самоскидом, номерний знак НОМЕР_2 , не вибрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції та скоїв наїзд (виправлено замість «зіткнення») з автомобілями Renault Master, номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_2 , та Toyota Yaris з іноземними номерами НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_3 , які зупинились на дорозі після дорожньо-транспортної пригоди. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками.

Вказаним протоколом також ставиться в провину ОСОБА_1 порушення п.п. 12.1, 13.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що того дня всі їхали колоною через погодні умови, дистанція була дотримана. Першим в колоні рухався автомобіль Toyota, за ним автомобіль Renault, за яким вже і рухався він безпосередньо. В подальшому водій автомобіля Toyota різко загальмувала та втратила керування, внаслідок чого водій автомобіля Renault допустив наїзд на автомобіль Toyota, а він в свою чергу здійснив екстрене гальмування, але зіткнення уникнути не вдалось, внаслідок чого допустив наїзд на автомобіль Renault. Після дорожньо-транспортної пригоди він викликав працівників поліції, які по приїзду склали протоколи про порушення правил дорожнього руху на нього та водія автомобіля Renault. Додатково наголосив, що дотримувався безпечної дистанції, оскільки він керував вантажним автомобілем.

Захисник просив провадження у справі закрити з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, з підстав, які викладені в письмовому клопотанні.

Інспектор СРПП№4 Одеського РУП №2 ГУНП в Кіровоградській області Д. Трофимов в судові засідання, які були призначені на 27.04.2023 та 19.05.2023 не з`явився, причини нявки не повідомив, з заявою про відкладення розгляду справи не звертався.

Враховуючи, що станом на день розгляду справи минули строки, передбачені ст. 38 КУпАП для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд не вбачає підстав для подальшого відкладення розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, захисника, повно та всебічно дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 встановлено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України, презумпції невинності.

Відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Обов`язок щодо збирання доказі покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Санкція ст. 124 КУпАП передбачає покарання, зокрема позбавлення права керування транспортними засобами строком від шести місяців до одного року, тому згідно висловленої ЄСПЛ позиції у справі «Надточій проти України» ця справа за своєю суттю є кримінальною, а також, що зазначене адміністративне правопорушення фактично має кримінальний характер та повністю підпадає під гарантії статті 6 Конвенції.

Так, згідно висновків, які зроблені Верховним Судом колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у Постанові від 23 червня 2020 року у справі № 159/3738/16-к, провадження № 51-9229км18 - обвинувальний вирок може бути постановлений судом лише в тому випадку, коли вина обвинуваченої особи доведена поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винуватою за пред`явленим обвинуваченням.

Тобто, дотримуючись засад змагальності, та виконуючи свій професійний обов`язок, передбачений статтею 92 КПК, обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, що існує єдина версія винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, щодо якого їй пред`явлено обвинувачення.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «indubioproreo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).

Відповідно до п. 1 розділу І «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» ця Інструкція встановлює порядок оформлення в органах Національної поліції України, у тому числі в їх структурних (відокремлених) підрозділах (далі - органи поліції), матеріалів про адміністративні правопорушення, порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також визначає порядок контролю за дотриманням законодавства під час оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення (крім правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху).

Згідно з п. 7 розділу ІІ «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції» не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Стаття 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане порушення, прізвища, адреси потерпілих, свідків, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

Стаття 256 цього Кодексу встановлює вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, який є основним процесуальним документом, доказом у справі про адміністративне правопорушення, на підставі якого встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Водночас, в протоколі серії ААД № 124504 від 28.01.2023 в графі «суть адміністративного правопорушення, опис установлених обставин» має місце виправлення, а саме слово «зіткнення» було виправлено, шляхом наведення на слово «наїзд». Крім цього, у вказаному протоколі маються дописи олівцем в графах «місце проживання (перебування)» та «місце вчинення адміністративного правопорушення». Чи були ці виправлення та дописи здійснені під час складання названого вище протоколу, чи вже після його підписання учасниками дорожньо транспортної події, за відсутності в судовому засіданні інспектора СРПП№4 Одеського РУП №2 ГУНП в Кіровоградській області Д. Трофимова, не представилось за можливе. Окрім цього, здійснюючи виправлення в протоколі працівником поліції змінено суть адміністративного правопорушення, тобто фактичних обставини, за яких воно було вчинено.

Отже, виправлення, які допущені під час внесення записів до протоколу, до його підписання особою, стосовно якої його складено, повинні бути чітко посадовою особою виправлені та належним чином застережені (проставлена печатка та підпис посадової особи). Проте, виправлення, які містяться в протоколі, у встановлений законом спосіб не застережені.

Указане свідчить про неможливість визнання протоколу серії ААД № 124504 від 28.01.2023 допустимим доказом, оскільки судом встановлено недоліки, про які зазначено вище, під час його складання, та ці недоліки є істотними.

Водночас, установлення усіх обставин справи та недоліків, про які вказує захисник у письмовому клопотанні за відсутності інспектора поліції є неможливим, оскільки не буде досягнуто повноти, всебічності під час розгляду протоколу серії ААД № 124504 від 28.01.2023 та доданих до нього матеріалів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.7, 124, 247, 283-291 КпАП України, суд

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 124 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Катерина Сергіївна Юр`єва