Справа № 289/1337/23
Номер провадження 3/289/923/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2023 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленко О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючої, РНОКПП відсутній в матеріалах справи,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 24.05.2023 серії ВАВ №128132, 24.05.2023 близько 12:40 год. по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 вчинила домашнє насильство відносно свекрухи ОСОБА_2 , а саме ображала нецензурною лайкою, принижувала, чинила психологічний тиск, чим могла спричинити шкоду психічному здоров`ю потерпілої.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, однак звернулась до суду з відповідною заявою про розгляд справи без її участі, в якій окрім іншого зазначила, що вину у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення повністю не визнає та просить суд закрити провадження у зв`язку з відсутністю в її діях складу наведеного адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено у ст. 245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу у точній відповідності з законом.

Водночас, згідно з вимогами ст.ст. 278, 280 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Пунктом 14 статті 1 вказаного Закону передбачено, що психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ст. 173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З досліджених в судовому засіданні письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 , яка являється її невісткою, веде аморальний спосіб життя, зловживає спиртними напоями та не доглядає за своєю дитиною. Під час конфлікту який стався між ними ОСОБА_1 безпідставно чіплялась до ОСОБА_2 , вимагала гроші та ображала її.

Водночас, з долученої ОСОБА_1 до матеріалів справи характеристики Радомишльської міської ради вбачається, що заяв про неналежну поведінку чи скоєння правопорушень, злочинів останньою, від сусідів, родичів чи організацій до міської ради не надходило, компрометуючими матеріалами у відношенні ОСОБА_1 міська рада не володіє, адміністративною комісією виконавчого комітету до адміністративної відповідальності вона не притягувалась.

Суд критично оцінює доводи потерпілої ОСОБА_2 про аморальний спосіб життя ОСОБА_1 , оскільки вони повністю спростовуються долученою вищевказаною характеристикою.

Крім того, з письмових пояснень неповнолітнього ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , які являються його бабусею та дідусем, 24.05.2023 спровокували вказаний конфлікт, який стався між ними та його матір`ю ОСОБА_1 , ображали її, обзивали нецензурними словами його обмежено дієздатного брата та його самого, внаслідок чого останній дуже розхвилювався, оскільки дідусь колись неодноразово бив його матір.

Суд зауважує, що неповнолітній ОСОБА_3 досяг сімнадцятирічного віку та на даний час у нього вже сформована особиста думка про матір, дідуся та бабусю, а також про ставлення до них.

Разом з тим, в судовому засіданні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли свого підтвердження, оскільки відсутні будь-які належні та допустимі докази зазначених у протоколі подій.

При цьому, суду не надано достовірних і належних доказів того, що ОСОБА_1 вчинила дії, наведені в протоколі про адміністративне правопорушення, які полягали у висловлюваннях в сторону потерпілої ОСОБА_2 нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю останньої.

Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів наявності наслідків психологічного насильства, зокрема, що дії ОСОБА_1 спричинили у ОСОБА_2 побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість або нездатність захистити себе.

Будь-яких інших доказів на підтвердження факту події, а саме вчинення ОСОБА_1 24.05.2023 домашнього насильства відносно свекрухи, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Судом враховуються положення ст. 62 Конституції України, у відповідності до якої обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а тому вважає, що провадження в справі про притягнення її до адміністративної відповідальності слід закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173-2, 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. О. Кириленко