Справа № 603/139/23
Провадження № 3/603/67/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" квітня 2023 р. м. Монастириська:

Суддя Монастириського районного суду Тернопільської області Галіяна І. М. за участі секретаря судового засідання Б`єлі Д.С. розглянувши матеріали, які надійшли від сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастириська) відділення поліції № 2 (м. Бучач) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, одруженого, на утриманні троє неповнолітніх дітей

- за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Сектором поліцейської діяльності №1 (м.Монастириська) відділення поліції №2 (м.Бучач) Чортківського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Тернопільській області на адресу Монастириського районного суду Тернопільської області направлено матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Відповідно до протоколу серії ВАВ №118138 від 22.03.2022 року про адміністративне правопорушення, складеного старшим ДОП СПД №1 (м.Монастириська) капітаном поліції Лосем М.В. 20 березня 2023 року близько 13 год 00 хв ОСОБА_1 , перебуваючи в приміщенні палацу культури в м. Монастириська по вул. Шкільна на засіданні сесії Монастириської міської ради образливо чіплявся до громадянина ОСОБА_2 , висловлюючи своє незадоволення його діяльністю, чим порушив громадський спокій і порядок громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення в судове засідання надано такі докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 118138;

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 20 березня 2023 року в якому зі слів потерпілого ОСОБА_2 вказано, пряма мова: «20.03.2023 р. близько 13:00 год в приміщенні палацу культури в м. Монастириська по вул. Шкільна гр. ОСОБА_3 на ґрунті особистої неприязні почав чіплятися до гр.. ОСОБА_2 , обзивав його різними нецензурними словами, словесно пригрозив фізичною розправою. На зауваження припинити свої протиправні дії не реагував, тим самим своїми діями гр. ОСОБА_3 принизив честь та гідність гр. ОСОБА_2 »;

- письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 , з яких випливає, що близько 13 год в приміщенні палацу культури м. Монастириська по вул. Шкільна під час проведення сесії Монастириської міської ради на ґрунті особистих неприязних стосунків гр. ОСОБА_1 почав привселюдно його ображати, висловлюючи нецензурні слова та обурення чим принизив людську гідність та порушив громадський порядок і спокій громадян;

- письмові пояснення свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з яких випливає, що 20 березня 2023 року перебуваючи в приміщенні палацу культури в м. Монастириська по вул. Шкільна на засіданні сесії Монастириської міської ради громадянин ОСОБА_1 виражався у нетактовній, грубій та образливій формі щодо майбутнього проходження військової служби міського голови ОСОБА_2 ;

- DVD-R диск з відеозаписом частини засідання сесії Монастириської міської ради.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винуватості в інкримінованому йому адміністративному правопорушенні не визнав та суду пояснив таке.

20 березня 2023 року він перебував у будинку культури на сесії Монастириської міської ради. Завершуючи засідання сесії міський голова ОСОБА_2 довів до відома присутніх про свій призов на військову службу, у відповідний підрозділ Збройних сил України. Вказана інформація його, як колишнього військовослужбовця, обурила, оскільки міський голова ОСОБА_2 домовився про місце проходження військової служби, чого не міг зробити ні він під час служби, ні інші. Саме це, він дещо емоційно, публічно повідомив міському голові.

Також ОСОБА_1 повідомив, що агресивно себе не вів, до міського голови не чіплявся і не погрожував йому фізичною розправою.

Наостанок вказав, що із ОСОБА_2 у нього склалися неприязні стосунки, оскільки він критично оцінює його роботу на посаді міського голови. Також припускає, що ОСОБА_2 причетний до кримінальних правопорушень, пов`язаних із розтратою волонтерських коштів.

Суд, ознайомившись з матеріалами адміністративної справи, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні в матеріалах справи докази дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів неповаги до суспільства. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Іншою формою цього правопорушення є образливе чіпляння до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Тлумачний словник каже, що чіпляння це «настирливе приставання, прискіпування».

Суд може притягти до адміністративної відповідальності особу лише за діяння, які їй інкриміновані і викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, по суті в межах «обвинувачення», хоча такою категорією і не оперує КУпАП.

В даній ситуації ОСОБА_1 інкримінується образливе чіпляння до громадянина ОСОБА_2 , що порушило громадський спокій і порядок громадян.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, про що потерпілий ОСОБА_2 і ОСОБА_1 зазначають у своїх поясненнях.

Отже, указане діяння вчинено ОСОБА_1 на ґрунті особистих неприязних стосунків, що виключає хуліганський мотив.

Як відомо, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Як встановлено в судовому засіданні, висловлювання ОСОБА_1 не були безпричинними, оскільки він пояснив свій емоційний виступ тим, що не всі, у тому числі й він, коли проходив службу в Збройних силах України, міг домовитися, як це може зробити міський голова ( ОСОБА_2 ), про майбутнє проходження служби у відповідному підрозділі Збройних сил України.

Вказані обставини свідчать про те, що дії ОСОБА_1 викликані неприязними стосунками по відношенню до конкретної особи ОСОБА_2 та не були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян.

Окрім цього, із відеозапису, що міститься в матеріалах справи, видно що ОСОБА_1 надали можливість виступити, про що свідчать слова депутатів: - «нехай говорить.» Між тим, з переглянутого відео не вбачається образливого чіпляння до громадянина ОСОБА_2 , тобто що ОСОБА_1 утискає волю потерпілого через настирливе приставання чи прискіпування, а лише відображено емоційне висловлювання з приводу майбутнього проходження служби міським головою у лавах Збройних сил України.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: яким чином були порушені громадський порядок і спокій громадян, в результаті дій ОСОБА_1 .

Також, додані до матеріалів справи письмові пояснення ОСОБА_4 (а.с.4), ОСОБА_5 (а.с.5) та ОСОБА_6 (а.с.6), які були присутні на сесії Монастириської міської ради не підтверджують те, що ОСОБА_1 вчинив хуліганські дії, а лише підтверджують його обурення діями ОСОБА_2 .

Слід також указати, що у протоколі відсутні дані про цих свідків взагалі, хоча дані про свідків обов`язково указуються у протоколі про адміністративне правопорушення.

Розглядаючи цю справу, суд бере до уваги й те, що положеннями Закону України «Про доступ до публічної інформації», гарантується право на доступ до публічної інформації, у тому числі, доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень (ст. 3 Закону).

Отже, вказаний Закон надав доступ громадянам до засідань усіх органів влади. Кожен громадянин має право вільно прийти на засідання ради, виконавчого комітету, колегії, комісії, сесію тощо.

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» дає можливість місцевій раді тільки встановити процедуру відвідування, правила поведінки, спосіб отримання слова тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень.

У ч. 2 ст. 47-1 цього Закону передбачено, що оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири.

Насамкінець, суд враховує і критерії допустимої критики політика (публічної особи).

Відповідно, межі допустимої критики є ширшими, коли вона стосується власне політика, а не приватної особи. На відміну від останньої, перший неминуче і свідомо відкривається для прискіпливого аналізу кожного свого слова і вчинку як з боку журналістів, так і громадського загалу і, як наслідок, повинен виявляти до цього більше терпимості.

Поряд з цим, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (ст.34). Разом з тим, кожному також гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Отже, право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію, а також інформацію, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а також те, що у справі відсутні достатні, належні та допустимі докази, які б поза розумним сумнівом доводили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, суд дійшов висновку, що провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, тобто у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, п. 1 ст. 247 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 про вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду через Монастириський районний суд Тернопільської області.

Суддя І. М. Галіян