ПОСТАНОВА

Справа № 285/3424/23

провадження № 3/0285/2613/23

21 червня 2023 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Михайловська А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, що надійшли від Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, місце проживання АДРЕСА_1 , місце роботи не працює, пільг не має, є постраждалою від Чорнобильської катастрофи 3-ої категорії, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі - КУпАП),-

встановила :

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 29.05.2023 року з якого слідує, що ОСОБА_1 08.04.2023 року близько 09 год. 00 хв. по вул Центральній в с. Лучиця умисно під час словесного конфлікту на грунті неприязних відносин спричинила ОСОБА_2 тілесні ушкодження, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину згідно протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП не визнала, заперечила обставини, які викладені у протоколі, зокрема, спричинення ОСОБА_3 тілесних ушкоджень. Пояснила, що 08.04.2023 року вона з чоловіком ОСОБА_4 приїхали до будинку по АДРЕСА_2 , якого останній успадкував після смерті матері. Згодом до будинку приїхала сестра чоловіка ОСОБА_5 та почала висловлювати свої претензії, використовуючи нецензурну лайку у її бік, з приводу того, що вона одягла курточку її матері. Пізніше до будинку також прийшла їх сусідка ОСОБА_6 та почала висловлювати до них вимоги щодо прибирання їх спільної території біля будинку. З даного приводу із ОСОБА_7 розмовляв її чоловік ОСОБА_4 . До неї ж у цей час підбігла ОСОБА_5 та почала тикати дулі до неї. Тоді вона її виштовхала із городу на подвір`я будинку, від чого остання впала на спину. За тим, ОСОБА_5 встала та побігла із двору будинку.

Опитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що є чоловіком ОСОБА_1 ,. Так, 08.04.2023 року вони разом приїхали до будинку його батьків по АДРЕСА_2 , який залишився йому у спадок після смерті батьків. До будинку також прийшла його сестра ОСОБА_5 та почала висловлювати претензії до його дружини щодо курточки його матері, зокрема: вимагала її зняти. Затим, до будинку прийшла їх сусідка ОСОБА_6 та почала висловлювати свої претензії щодо прибирання їх спільного подвір`я. При цьому, події яка зафіксована у протоколі він не бачив, бо спілкувався із сусідкою ОСОБА_7 та стояв спиною до дружини та сестри. Чи бачила дану подію ОСОБА_8 не знає.

Дослідивши адміністративний матеріал, заслухавши учасників справи, приходжу до наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи,яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підставі ст. 252 КУпАП, оцінивши надані суду докази, послуговуючись своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, доходжу висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, що ставиться у вину ОСОБА_1 .

Зокрема, розглядаючи дану справу, враховано, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що засвідчує факт неправомірних дій, та одним з основних джерел доказів, тому, в ньому повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, а також дані, необхідні для розгляду справи по суті.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винність у вчиненні якого певною особою, має доводитись в суді; суд також немає права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Оскільки, діючи таким чином, суд перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. При цьому, дрібне хуліганство відрізняється від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

У свою є чергу, об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Слід також зазначити, що хуліганством, можуть бути визнані дії, поєднані з демонстративною зневагою до загальноприйнятих норм моралі, наприклад, проявом безсоромності чи грубої непристойності (висновок пленуму Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10).

В той же час у протоколі про адміністративне правопорушення зафіксовано, що ОСОБА_1 08.04.2023 року близько 09 год. 00 хв. по вул Центральній в с. Лучиця умисно під час словесного конфлікту на ґрунті неприязних відносин спричинила ОСОБА_2 тілесні ушкодження, що не може бути складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст.251 КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку, що докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у справі відсутні.

Відтак, справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173-2, 283, 284, п. 1 ст. 247 КУпАП ,-

постановила:

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 про вчинення нею адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А.В.Михайловська