ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 541/2413/22 Номер провадження 33/814/761/23Головуючий у 1-й інстанції Городівський О.А. Доповідач ап. інст. Костенко В. Г.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду Костенко В.Г.,

з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтава справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 29 листопада 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

Цією постановою ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Ріпки Роменського району Сумської області, мешканець АДРЕСА_1 , громадянин України, з середньою освітою, одружений, маючий на утриманні двох неповнолітніх дітей, непрацюючий, несудимий,

визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, з накладенням адміністративного стягнення штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 119 грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 496, 20 грн.

Як зазначено у постанові судді, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №137757, ОСОБА_1 09 вересня 2022 року о 20 год. 40 хв. умисно, з хуліганських мотивів, пошкодив у незначних розмірах майно, що належить ОСОБА_2 , а саме: щітку та електродвигун склоочисника, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати постанову судді, а провадження у справі закрити, оскільки він не причетний до вчинення хуліганських дій.

При цьому зазначає про недопустимість як доказів показань свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які не були допитані в судовому засіданні, а тому він не мав змоги задати їм питання.

Вказує, що матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження факту порушення громадського порядку чи спокою громадян.

Звертає увагу, що подія мала місце 09 вересня 2022 року, а відповідний протокол складено лише 23 вересня 2022 року.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 на підтримання доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, переглянувши відеозапис події, перевіривши доводи апеляційної скарги, приходжу до такого.

Згідно зі ст.245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами ст.283 цього Кодексу встановлено, що постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Таким чином, необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у статтях 247 і 280 КпАП України, а зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 цього Кодексу.

Як вбачається з оскаржуваної постанови судді, вона не відповідає наведеним приписам закону та взагалі не містить опису обставин, установлених суддею під час розгляду справи.

Натомість, суддя місцевого суду лише процитував зміст протоколу про адміністративне правопорушення, складеного поліцейським.

Відсутність в мотивувальній частині постанови судді опису обставин, установлених під час розгляду справи є істотним порушенням наведених вимог закону, оскільки перешкоджає ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і забезпечити права і законні інтереси учасників провадження.

Більше того, викладаючи у постанові дані протоколу про адміністративне правопорушення, суддя не зазначив навіть місце вчинення правопорушення.

Прийшовши до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складуадміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, суддя місцевого суду залишив поза увагою таке.

Згідно з ч. 1 ст.7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Пленум Верховного Суду України у п.1 та п.16 постанови № 10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» роз`яснив,що при розгляді справ зазначеної категорії судам необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив порушник своїми діями громадський порядок.

Якщо порушник заперечує факт адміністративного правопорушення або оспорює обставини його вчинення, необхідно допитати потерпілого, свідків, витребувати додаткові матеріали.

Не зважаючи на позицію ОСОБА_1 , який стверджував, що не причетний до до вчинення хуліганських дій, суддя належним чином його доводів не перевірив.

Так, відповідно до ст.9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

При цьому, склад адміністративного правопорушення структурно складається з чотирьох обов`язкових елементів: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Для констатації наявності складу адміністративного правопорушення необхідне встановлення усіх чотирьох його елементів. Відсутність хоча б одного з них виключає склад правопорушення в цілому.

Визнаючи ОСОБА_1 винуватим, суд першої інстанції послався на те, що своїми діями він порушив громадський порядок і спокій громадян, що підтверджується відеозаписом з камери спостереження будинку, письмовими поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та протоколом про адміністративне правопорушення.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про відсутність його на місці події спростовуються даними відеозапису з камери спостереження, дослідженими апеляційним судом.

Разом з тим, диспозицією ст.173 КпАП України передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи порушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення, що посягає на громадський порядок і громадську безпеку, від інших адміністративних правопорушень.

Як встановлено в засіданні апеляційного суду, ОСОБА_1 з потерпілим є сусідами та мають тривалі неприязні стосунки між собою.

Враховуючи, що дії порушником вчинялися таємно, в безлюдному місці, в темний час доби, з огляду на наявність особистого мотиву посягання на майно потерпілого, апеляційний суд вважає недоведеним наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Водночас, апеляційний суд не вправі відповідно до своєї компетенції давати юридичну оцінку наявності в діях ОСОБА_1 складу іншого адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, постанова судді підлягає скасуванню з закриттям провадження по справі на підставі п.1 ст.247 КпАП України за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 цього Кодексу.

Отже, апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 29 листопада 2022 року відносно ОСОБА_1 скасувати, а провадження по справі закрити на підставі п.1 ст.247 КпАП України за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 цього Кодексу.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського апеляційного суду В.Г. Костенко