Справа № 186/802/23
Провадження № 3/0186/337/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

20 червня 2023 року м. Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від ГУ ДПС у Дніпропетровській області ДПС України, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , громадянки України, головного бухгалтера Першотравенського МЖКП, притягнутої по ч.1 ст.163-2 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

23 травня 2022 року заступником начальника Павлоградського відділу податків та зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено протокол №163-2/18706/04-36-04-10 відносно ОСОБА_1 , згідно якого остання, як головний бухгалтер Першотравенського МЖКП та платник податку несвоєчасно сплатила податкову декларацію з податку на додану вартість № від 17 березня 2023 року за лютий 2023 року в сумі 996 508 гривень по строку сплати на 30 березня 2023 року та № від 18 квітня 2023 року за березень 2023 року у сумі 1 376 334 гривень по строку сплати до 01 травня 2023 року. Передплата на дату нарахування відсутня. На дату складання протоколу сума боргу не погашена, чим порушено п.57.1 ст.57 глави 4 розділу ІІ та п.203.2 ст.203 розділу V Податкового кодексу України, вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-2 КУпАП.

Порушення встановлені актом камеральної перевірки від 03 травня 2023 року №16217/04-36-04-10/32598423.

ОСОБА_1 подала письмове клопотання про відхилення протоколу про адміністративне правопорушення, в якому зазначила, що в протоколі не викладено належним чином суті (складу) правопорушення, не запропоновано надати пояснення, отримати та підписати протокол, не надано доказів, що підтверджують повноваження ревізора-інспектора на складання протоколу, не враховано факт арешту рахунків підприємства відділом примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ в Дніпропетровській області з 2015 року, що унеможливлює підприємство вільно розпоряджатися обіговими коштами.

В судовому засіданні зазначила, що в неї викликає сумніви дата вчинення правопорушення, дата складання протоколу, при складанні протоколу її не викликали, пояснень не відбирали, не роз`яснювали права, не вручили копію протоколу, тощо. Просить суд справу закрити.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшла наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З протоколу № 163-2/18706/04-36-04-10 вбачається, що його складено 23 травня 2022 року.

Підставою для складання протоколу відносно ОСОБА_1 став акт камеральної перевірки, долучений до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, який не містить ані дати його складання, ані номеру. Вказаний акт не підписаний ані керівником підприємства, ані головним бухгалтером Першотравенського МЖКП.

Матеріали справи містять лист ГУ ДПС у Дніпропетровській області керівнику та головному бухгалтеру Першотравенського МЖКП від 03 травня 2023 року, в якому останніх запрошено на 19 травня 2023 року для складання протоколу про адміністративне правопорушення, акт неявки для складання, підписання та отримання протоколу від 23 травня 2023 року, копію рекомендованого листа на адресу Першотравенського МЖКП від 15 травня 2023 року, яке вручено адресату 19 травня 2023 року, з якого не вбачається, який саме документ було направлено адресату, тому не може бути належним доказом повідомлення особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, про дату та час складання відносно неї протоколу, що позбавило ОСОБА_1 можливості брати участь при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, користуватися послугами захисника, надавати докази, пояснення, тощо.

Суд (суддя) законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст.62 Конституції України.

При цьому, суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП суду не надано, справа про адміністративне правопорушення відносно неї підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.24, ст.40-1, ч.1 ст. 163-2, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: С.А.Янжула.

Постанова набирає законної сили ______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання _______________________