ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/206/23 Справа № 711/1138/23 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Олійник В. М. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2023 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Придніпровського райсуду м. Черкаси від 7.03.2023 р., якою ОСОБА_1 , який народився

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, має вищу

освіту, розлучений, пенсіонер, прожи-

ває

АДРЕСА_1 ,

притягнуто до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП та на нього накладено адмінстягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн., стягнуто судовий збір в розмірі 536,8 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду першої інстанції, 17.02.2023 р. об 11 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою, чим вчинив адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження по справі в зв`язку з відсутністю події та складу адмінправопорушення в його діях. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що свідками конфлікту між ним та ОСОБА_2 були ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які в особистій розмові не підтверджують того, що ОСОБА_1 лаявся на ОСОБА_2 . Свідок ОСОБА_4 повідомляла дільничному, що ОСОБА_1 не лаявся, однак дільничний писав за свідка пояснення і вона підписала пояснення не читаючи, оскільки в неї не було з собою окулярів. Що до того, що він начебто кидався на ОСОБА_2 з викруткою, то це не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_2 вибігаючи з дому захопив з собою коробку з бляшанками для окопних свічок.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши ОСОБА_1 , який підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити по викладених у ній мотивах, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в ме-жах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушен-ня норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або не-обґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;

4) змінити постанову.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчує подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до ст. ст. 254-256 КУпАП.

Згідно положення ст. 33 КУпАП, суд при накладенні адміністративного стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ст. 173 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адмінвідповідальності, вчинила дрібне хуліганство.

Відповідно до протоколу про адмінправопорушення серії ВАВ № 530682 від 22.02.2023 р. 17.02.2023 р. об 11 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що долучені до протоколу докази, які були предметом дослідження суду першої інстанції та на які він послався у своїй постанові, ці обставини вчинення адмінправопорушення підтверджують.

Заперечуючи свою вину у скоєнні дрібного хуліганства, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі вказував на те, що саме ОСОБА_2 створив конфлікт, однак зазначене твердження жодними доказами не доводиться.

Матеріалами справи в своїй сукупності доводиться вина ОСОБА_1 у скоєному правопорушенні, а доводи щодо відсутності в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, свідчать про намагання уникнути відповідальності.

В судовому засіданні першої інстанції ОСОБА_1 вину у вчиненому адмінправопорушенні не визнав та пояснив, що матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ним дій, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Разом з тим, обставини вчиненого ОСОБА_1 адмінправопорушення, передбаче-ного ст.173 КУпАП, підтверджуються матеріалами справи та висновки суду першої інстанції про порушення апелянтом громадського порядку та відповідно вчинення адмінправо-порушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є обґрунтованими, знайшли своє підтвердження і підтверджені належними та допустимими доказами, а саме поясненнями свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про характер дій ОСОБА_1 та обставини вчинення ним саме хуліганських дій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

При цьому імперативною складовою наявності в діях особи адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

Не заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 про те, що в його діях відсутній склад правопорушення, оскільки пояснення ОСОБА_2 , про те, що ініціатором протиправних дій був саме ОСОБА_1 , який використав незначний привід для конфлікту, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував викруткою, узгоджуються з матеріалами справи та підтверджують, що ОСОБА_1 порушував громадський порядок і спокій своїх сусідів, ображав ОСОБА_2 та погрожував йому.

Адміністративне стягнення на ОСОБА_1 накладено з додержанням вимог ст. 33 КУпАП, характеру вчиненого правопорушення, особи порушника, ступеня його вини та як мінімальне стягнення, передбачене ст. 173 КУпАП за дане правопорушення.

Порушень законодавства, які ставили б під сумнів законність судового рішення в ході апеляційного розгляду не встановлено.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить висновку, що постанова суду про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП є законною та обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні, а тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

П О С Т А Н О В И В:

Постанову Придніпровського райсуду м. Черкаси від 7.03.2023 р. про притягнен-ня ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - залишити без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Белах А.В.