Справа№718/858/23
Провадження№3/718/359/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2023 року м.Кіцмань

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Скорейко В.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділення поліції №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_1 , проживає АДРЕСА_1 , священнослужителя, настоятеля храму Святого мученика Георгія м. Кіцмань, за ч. 1 ст. 185-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 14.03.2023 року о 15 год. 00 хв. організовував та провів масове зібрання прихожан храму в кількості 130 вірян шляхом організованого масового переміщення вказаних осіб із щільним скупченням (хресний хід) із м. Чернівці, вул. Галицький шлях, 1 до храму Святого Мученика Георгія (м. Кіцмань, вул. Незалежності, 2, про проведення якого завчасно не сповістив органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 39 Конституції України та п. 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», за що передбачена відповідальність ч. 1 ст.185-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні зазначив, що 14.03.2023 о 15 год. здійснював у храмі Чернівецько-Буковинської Єпархії УПЦ вечірнє богослужіння. В цей день жодних зібрань віруючих, в тому числі масових для завершення церковних обрядів не організовував та не проводив. Вказав, що він є інвалідом першої групи, переміщається виключно за допомогою інвалідного візка, тому не мав змоги щось організовувати. Пояснив, що - як настоятель храму Святого мученика Георгія в м. Кіцмань він не міг відмовити вірянам, які переміщувалися хресною ходою з м. Чернівців до храму Святого мученика Георгія в м. Кіцмань, у прийомі та участі у вечірньому богослужінні. Всіх бажаючих паломників у храмі Святого мученика Георгія в м. Кіцмань пригощали іжею, яка була заздалегідь заготовлена, про що він знав. Додав, що така хресна хода відбувається щороку на свято Євдокії 14.03.2023..

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, доходжу наступного висновку.

Відповідно до статей 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією частини 1 статті 185-1 встановлено відповідальність за порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій.

Статтею 39 Конституції України обумовлено, що громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування. Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Разом із цим, відповідно до статті 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Тобто, гарантоване статтею 39 Конституції України право може бути обмежено в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 на території України з 05:30 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який діє дотепер.

За змістом пункту 8 частини 1 статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, зокрема, забороняти проведення мирних зборів, мітингів, походів і демонстрацій, інших масових заходів.

В умовах воєнного стану забороняються: зміна Конституції України; зміна Конституції Автономної Республіки Крим; проведення виборів Президента України, а також виборів до Верховної Ради України, Верховної Ради Автономної Республіки Крим і органів місцевого самоврядування; проведення всеукраїнських та місцевих референдумів; проведення страйків, масових зібрань та акцій (частина 1 статті 19 цього ж Закону).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185-1 КУпАП, підтверджується поза розумним сумнівом письмовими доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 603655 від 14.03.2023 року, фото світлинами та його поясненнями в судовому засіданні..

Водночас, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, є настоятелем храму на честь святого великомученика Георгія м. Кіцмань Кіцманського Чернівецько-Буковинської єпархії Української Православної Церкви та є інвалідом першої групи.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що для виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України та попередження вчинення ним нових правопорушень достатньо обмежитись усним зауваженням.

Згідно зі ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Суд вважає, що таке звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення та оголошення йому усного зауваження, в даному конкретному випадку є доцільним, а також є важливим засобом реалізації судом принципу гуманізму та індивідуалізації відповідальності.

Згідно з ч. 2ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 185-1 ч.1, 268, 279, 283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, та звільнити його від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, через малозначність, оголосивши йому усне зауваження.

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-1 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд.

Суддя Кіцманського

районного суду Василь Скорейко