ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2494/23
провадження № 3/753/1707/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коляденко П.Л., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 131850, ОСОБА_1 , 21.01.2023 року о 00 год. 30 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці по вул. А. Вербицького, 10 в м. Києві, висловлювався нецензурною лайкою на адресу поліцейського ОСОБА_2 , чим порушив громадський спокій та мораль, тобто вчинив дрібне хуліганство, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що між ним та працівниками поліції виникла конфліктна ситуація з приводу того, що йому, коли приїхала СОГ, начебто з приводу пошкодження дверки, сильно пережали руки кайданками, і він допустив кілька нецензурних висловів, тому що відчував сильний біль у викручених суглобах рук. При цьому вважав, що підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності немає, оскільки він не вчиняв дрібного хуліганства, а лише просив послабити кайданки, у зв`язку з чим просив суд закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Адвокат Паєта В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , просив закрити провадження по справі, у зв`язку з відсутністю в діях його підзахисного складу адміністративного правопорушення. Крім того зазначив, що відсутня будь-яка інформація з приводу того, що місце вчинення адміністративного правопорушення є громадським місцем, оскільки це був підвал магазину, де працював його підзахисний.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю виходячи з наступних підстав.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як вбачається з диспозиції ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Разом з тим матеріали справи, крім протоколу, інших доказів про те, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП не містять. Мети щодо порушення громадського порядку та спокою громадян з боку ОСОБА_1 не встановлено. При цьому дані відеозапису, наданого поліцією та відтвореного в судовому засіданні, не містять будь-якої інформації, яка би підтверджувала фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та доводила би наявність у діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення за ст. 173-2 КУпАП.

З урахуванням наведеного, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як мотив вчинення і направленість умислу на порушення громадського порядку та спокою громадян, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно ст. 173 КУпАП становлять об`єктивну сторону даного правопорушення, ОСОБА_1 мав на меті лише послабити кайданки, які спричиняли йому больові відчуття.

Крім того до протоколу не додано доказів, які би безперечно підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, а тому констатація факту вчинення ним адміністративного правопорушення в протоколі є припущенням, яке на доказах не ґрунтується.

Таким чином приходжу до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з яким 21.01.2023 року складено відповідний протокол відносно ОСОБА_1 , оскільки вчинене ним діяння за своєю суттю діяння не охоплюється диспозицією ст. 173 КУпАП, та не є таким, що посягає на громадських порядок і громадську безпеку, адже його було спрямовано виключно на одну особу - ОСОБА_2 , стосувалося виключно його особи, спрямоване лише на його адресу, метою якого слугувало бажання послабити кайданки. Тобто, висловлювання ОСОБА_1 не були адресовані до широкого загалу чи необмеженій кількості осіб певного соціального прошарку чи певної соціальної малої групи тощо. При цьому приходжу до висновку, що ОСОБА_1 не мав умислу на порушення спокою сторонніх громадян, виявлення неповаги до суспільних цінностей тощо.

Само по собі складення протоколу про адміністративне правопорушення, за відсутності даних на підтвердження наявності складу адмінправопорушення, не є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 62 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не доведено згідно з законом.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд вважає, що провадження у справі необхідно закрити.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення не накладається, підстав для стягнення судового збору на підставі п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП не вбачається.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя