Справа № 367/1676/23
Провадження №3/367/943/2023
ПОСТАНОВА

Іменем України

31 березня 2023

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Мерзлого Л.В.,

при секретарі судового засідання Валюх В.І.,

за участю прокурора Книгиницької З.Б.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в м.Ірпінь Київської області справу про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, що надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , працюючого директором Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області, за вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727, ч. 2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1419, складеного 09.03.2023 року, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, перебуваючи на посаді директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області (далі - КПГХ «Продсервіс»), не повідомив засновника та власника підприємства - Бучанську міську раду Київської області про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник перед підписанням наказу від 27.12.2021 № 24 «Про преміювання за грудень 2021р.», про преміювання працівників КПГХ «Продсервіс», серед яких був він особисто, його син ОСОБА_1 та його двоюрідна сестра ОСОБА_2 , порушивши вимоги пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 Закону України №1700-VІІ «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1420, складеного 09.03.2023 року, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, перебуваючи на посаді директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області, вчинив дію в умовах реального конфлікту інтерсів, а саме підписав наказ № 24 від 27.12.2021 «Про преміювання за грудень 2021р.», про преміювання працівників КПГХ «Продсервіс», серед яких був він особисто, його син ОСОБА_1 та його двоюрідна сестра ОСОБА_2 , порушивши вимоги пункту 3 ч. 1 ст. 28 Закону України №1700-VІІ «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, не визнав повністю.

До суду подавав письмові запречення щодо складених протоколів, згідно яких зазначив про те, що власник в праві запровадити обмеження щодо спільної роботи на одному і тому ж підприємстві близьких родичів, якщо у зв`язку з виконанням трудових обов`язків вони безпосередньо підпорядковані або підконтрольні один одному. На підприємствах державної форми власності порядок запровадження обмежень спільної роботи родичів встановлюється законодавством.

Засновник (власник) КПГХ «Продсервіс» не встановлював будь-яких додаткових обмежень щодо роботи близьких родичів на підприємстві, а тому робота на підприємстві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є законною та легітимною. Відповідно до організаційної структури підприємства ні ОСОБА_1 , ні ОСОБА_2 безпосередньо не підпорядковуються ОСОБА_1 як директору і не контролюються ним як директором. Двоюрідна сестра підпорядковується завідуючому виробництвом, а син підпорядковується заступнику директора, який в свою чергу підпорядковується директору.

Крім того, вказує про те, що аналіз Контракту № 6 від 22.12.2022 року, який укладено ОСОБА_1 з Бучанською міською радою, вказує на відсутність у ОСОБА_1 обов`язків інформувати чи погоджувати виплату заробітної плати з близькими родичами, які працюють на підприємстві.

Аналогічно, Статут КПГХ «Продсервіс» не містить будь-яких обов`язків директора підприємства щодо інформування чи погодження виплати заробітної плати близьким родичам, які працюють на підприємстві із засновником.

Також Цивільний кодексу України, Господарський кодекс України не містять норм, які покладають на ОСОБА_1 обов`язок інформувати Бучанську міську раду про виплату заробітної плати близьким родичам, які працюють на підприємстві.

Звертає увагу суду на те, що приписи ст. 2-1 Кодексу законів про працю України забороняє ОСОБА_1 вчиняти дискримінаційні дії та порушувати принцип рівності прав працівників підприємства.

Так, преміювання на підприємстві здійснюється відповідно до колективного договору, який має відповідно до Кодексу Законів про працю України характер нормативного акту, який укладено в 2011 році та погоджено з Бучанською міською радою.

Щодо реального конфлікту інтересів, на який посилається майор поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звертає увагу на примітку до ст. 1727 КУпАП, де зазначено, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень. Або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Преміювання працівників відбувалося з чітким дотриманням умов Колективного договору, а також Положення про преміювання працівників КП ГХ «Продсервіс» БМР за погодженням з профспілковим комітетом підприємства за результати роботи загалом підприємства у грудні 2021 року. Нарахування премій (додаткової заробітної плати) здійснювала бухгалтерія, а не директор підприємства. Обсяг виплат визначався відповідно до положення про преміювання працівників КП ГХ «Продесервіс», яке є додатком до колективного договору. Вказує про те, що близькі родичі отримали премію на рівні усіх працівників без реального та наявного конфлікту інтересів.

Прокурор у судовому засіданні вважала, що вина ОСОБА_1 в судовому засіданні повністю доведена та підтверджується наявними письмовими доказами, вважала, що ОСОБА_1 дійсно, перебуваючи на посаді директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області та будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, вчинив дії щодо підписання наказу в умовах реального конфлікту інтересів, що є підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 1727, ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Розглянувши протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала.

Так, судом встановлено, що відповідно до п. 1.1. Розділу І Статуту, КПГХ «Продсервіс» є самостійним комунальним підприємтсвом, заснованим на власності територіальної громади міста Бучі.

Згідно з п. 1.3. Розділу І Статуту, підприємство є юридичною особою, діє на принципах господарського розрахунку, має самостійний баланс.

Згідно з п. 1.4. Розділу І Статуту, засновником підприємтсва та власником підприємтсва є територіальна громада міста Бучі в особі Бучанської Ради.

Розпорядженням міського голови Бучанської міської ради ОСОБА_4 від 29.12.2022 №565/к/тр, продовжено з 31.12.2022 ОСОБА_1 термін перебування на посаді директора КПГХ «Продсервіс» з правом першого підпису, доручено заключити контракт з ОСОБА_1 на один рік з 31.12.2022 по 30.12.2023.

Згідно Контракту № 6 від 29.12.2022 про управління підприємством, укладеного між Бучанською міською радою Київської області в особі міського голови Федорука А.П. та ОСОБА_1 , директор зобов`язується безпосередньо здійснювати поточне управління (керівництво) підприємством, забезпечувати його прибуткову діяльність, ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством комунального майна, реалізацію предмета діяльності, достягнення статутних цілей. Директор є повноважним представником підприємства при реалізації прав, повноважень, функцій, обов`язків підприємства, передбачених Статутом. Директор діє на засадах єдиноначальності. Контрактом також передбачено, що директор зобов`язаний створювати належні умови праці працівникам підприємтсва, укладати трудові договори, угоди, видавати письмові доручення та накази. Під час укладання трудових договорів, угод з працівниками підприємтсва, визначенні та забезпеченні умов їх праці та відпочинку, директор керується трудовим законодавстовм з урахуванням галузевих особливостей, передбачених Статутом, колективним договором і фінансовими можливостями підприємтва. Директор має право приймати та звільняти працівників, у межах своєї компетенції видавати накази та інші акти, давати вказівки, приймати та звільняти заступників директора підприємства за погодженням з Бучанським міським головою. Директор визначає структуру підприємства, її кількісний склад та подає на затвердження Засновнику. Крім того, в контракті передбачено, що кошти на оплату праці працівників, що не були витрачені в поточному році, спрямовуються на оплату праці у наступному році. Директор самостійно визначає обсяг коштів, що спрямовуються на оплату праці працівників підприємства, в межах затвердженого фонду оплати праці підприємтсва. Розділом 4 Контракту передбачено умови матеріального забезпечення директора, яким зокрума, передбачено, що премія виплачується за підсумками роботи за квартал у розмірі до трьох місячних посадових окладів керівника підприємства: за рік у розімір двадцяти чотирьох місячних посадових окладів керівника підприємтсва.

Контракт набуває чинності 30.12.2022 і діє до 30.12.2023.

На підставі Колективного договору, схваленого загальними зборами трудового колективу КПГХ «Продсервіс» на підприємстві було прийнято Положення Про виплати винагороди працівникам КПГХ «Продсервіс» за підсумки роботи за рік, Положення про надання одноразової матеріальної допомоги, Положення про сумісництво, Положення про преміювання працівників, в якому зокрема, зазначено про те, що премії затверджуються директором підприємства та погоджуються Профспілковим комітетом. Крім того, затверджено також Положення про преміювання працівників центральних складських приміщень, автогосподарства. Затвержєено також внутрішній трудовий розпорядок, в якому також передбачено видавання премій.

Згідно наказу №24 від 27.12.2021 за підписом директора КПГХ «Продсервіс» наказано преміювати всіх працівників КПГХ «Продсервіс» згідно відомотсі нарахування премій за грудень 2021р., наказ погоджено головою профспілки ОСОБА_5 .

Згідно листа № 29 від 26.12.2022 за період з 01.01.2021 по теперішній час за поданням заступника директора КПГХ «Продсервіс» ОСОБА_6 та за погодженням голови профспілки ОСОБА_5 була виплачена премія за грудень 2021 року працівникам підприємства, в тому числі, ОСОБА_7 та ОСОБА_2 в розмірі 94% від посадового окладу. Протягом 2021 року винагород, надбавок та інших заохочувальних виплат не надавалось.

Згідно листа №12.1.-08/2/5158 від 02.01.2023, на адресу Бучанської міської ради не надходило повідомлень про наявність у ОСОБА_1 реального чи потенційного конфлікту інтересів під час виконання обов`язків директора КПГХ «Продсервіс».

Отже, як вбачається з Статуту КПГХ «Продсервіс», Контракту № 6 від 29.12.2022 ОСОБА_1 наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Так, адміністративно-господарські функції (обов`язки) - це обов`язки з управління або розпорядження державним, комунальним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації забезпечення контролю за цими операціями тощо). Такі повноваження в різному обсязі є у начальників планово-господарських, постачальницьких, фінансових відділів і служб, завідуючих складами, магазинами, майстернями, ательє, їхніх заступників, керівників відділів підприємств, відомчих ревізорів та контролерів тощо.

Організаційно-розпорядчі функції (обов`язки) - це обов`язки щодо здійснення керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форм власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, комунальних підприємств, установ, організацій, структурних підрозділів, їхні заступники, особи, які керують ділянками робіт.

За змістом абз.11 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага.

Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 06 жовтня 2010 року № 21-рп/2010 (п. 3.2.2.) прямо вказав на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміна «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Відповідно до п. п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобіганні корупції» особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів у випадку перебування особи на посаді в колегіальному органі, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до абзацу 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» близькими особами є, зокрема, рідна сестра суб`єкта, зазначеного у ч. 1 ст. 3 цього Закону.

Матеріалами справи встановлено, що на підприємтві працюють двоюрідна сестра ОСОБА_1 ОСОБА_2 та син ОСОБА_7 .

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди.

Згідно з диспозицією ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

За змістом ст. 1727 КУпАП, особистий інтерес це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП у сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», суд приходить до переконання, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, хоча ст.28 Закону України «Про запобігання корупції`і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч.1ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Отже, чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

При вирішенні питання про наявність або відсутність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, суд виходить з встановлених в судовому засіданні обставин та відповідних ним норм діючого законодавства.

Як вбачається з роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім.В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Методичними рекомендаціями щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», затвердженими Наказом Національного агентств з питань запобіганн корупції № 5 від 02.04.2021 року, врегульовані питання щодо визначення конфлікту інтересів та визначено його складові, зокрема: приватний інтерес, суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями (для реального конфлікту інтересів) та службові представницькі інтереси.

Пунктом 2.3 вищевказаних Методичних рекомендацій визначено, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення дій лише під час реалізації службових /представницьких повноважень, які є дискреційними.

Дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів або осіб, уповноважених на прийняття управлінських рішень, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково їх вид і зміст, або можливість вибору на власний розсуд одного з кількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

З урахуванням положень Закону України «Про запобігання корупції», Методичних рекомендацій щодо застосування окремих його положень, наявність локальних нормативних актів на підприємстві, а саме Колективного договору, Положення про преміювання, виключали у ОСОБА_1 можливість, як директора підприємства, діяти на власний розсуд (визначати список осіб для преміювання, встановлювати розмір премій, тощо.)

В даному випадку у ОСОБА_1 як у директора підприємства, були відсутні дискреційні повноваження, що виключало наявність реального конфлікту.

При підписанні погодженого головою профспілки наказу про преміювання, визначенні кола працівників до преміювання, серед яких ОСОБА_2 та син ОСОБА_7 , його приватний інтерес як директора підприємства, не міг впливати на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення щодо преміювання, вчинення чи не вчинення дій, оскільки приватний інтерес має вплив лише при реалізації дискреційних службових/представницьких повноважень.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

За правилами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст.280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у даному випадку, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

З огляду на викладене, необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1 ст. 1727 КУпАП є виникнення у такої особи реального конфлікту інтересів, обов`язковим елементом якого є приватний інтерес цієї особи, що суперечить її повноваженням.

Відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 10.02.1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин» і такі факти мають бути досить переконливими, щоб суд на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення правопорушення та враховуючи, що практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» і таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (п. 53 рішення Суду від 20.09.2012 у справі «Федорченко та Лозенко проти України»).

У свою чергу, уповноваженою особою, яка склала відповідні протоколи, не надано доказів, що ймовірний приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що виливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, зокрема не встановлено, що підписання зазначеного в протоколаі наказу було упередженим, таким, що мало за мету приватний інтерес, а також завдало шкоди інтересам служби.

Таким чином суд вважає, що в діях ОСОБА_1 при підписанні наказу про преміювання відсутня суперечність між його особистими інтересами та службовими повноваженнями, наявність яких могла б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих йому службових повноважень.

З протоколів про адміністративні правопорушення та доданих до них доказів не вбачається наявності факту суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 як директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області та його службовими повноваженнями з та підписання наказу про преміювання, не зазначено в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв.

Згідно п.п.1.1.1 розділу 1 Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017р. № 839, «відсутність дискреційних повноважень виключає наявність реального конфлікту інтересів».

Таким чином, зазначені обставини унеможливлюють наявність факту реального впливу можливої суперечності між приватним інтересом директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями щодо підписання наказу про преміювання працівників закладу на об`єктивність або неупередженість вказаних рішень.

Підсумовуючи вищенаведене, суд не вбачає у діях директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.2 ст.1727 КУпАП, оскільки наказ про преміювання був підписаний не в умовах реального конфлікту інтересів, а також відсутня така обов`язкова ознака реального конфлікту інтересів, як наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення, і, відповідно, не зазначено, в чому саме такий вплив знайшов свій вияв та яким саме чином вплинув на об`єктивність прийнятого рішення.

Виходячи з вищенаведених фактів, враховуючи матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях директора Комунального підприємства громадського харчування «Продсервіс» Бучанської міської ради Київської області не вбачається ознак об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.1727 та ч.2 ст.1727 КУпАП, у зв`язку із чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ч.1 ст.1727 та ч.2 ст.1727 КУпАП.

Враховуючи вимоги п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративні правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 1727 та ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Керуючись ст.ст.2,7,9,172-7,221,245,247,251,252,278-280,283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.В.Мерзлий