Справа №295/355/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянувши матеріали, які надійшли з відділу АП Управління патрульної поліції у Житомирській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючу в АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 01.01.2023 о 01 год. 06 хв. в м. Житомирі, вул. Кн. Острозьких, 78 водій ОСОБА_1 керувала т/з VOLVO д.н.з. НОМЕР_2 з явними ознаками алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, порушеня мови, виражене тремтіння пальців рук Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, у встановленому законом порядку, водій відмовилася.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що 01.01.2023 вночі оголошено повітряну тривогу, у зв`язку з цим з родичкою та двома дітьми поїхали до бомбосховища на вул. Кн. Острозьких, за місцем її роботи. По дорозі їх зупинив патрульний автомобіль, оскільки вона порушила комендантську годину. Вона пояснила, що оголошена тривога, а тому вимушена була здійснити виїзд з дітьми до бомбосховища. Поліцейський висловив підозру, що вона можливо перебуває у стані алкогольного сп`яніння та запропонував пройти огляд, на що одразу погодилася і попросила забезпечити супроводження дітей до безпечного місця, на що їй категорично було відмовлено. З огляду на таку позицію поліцейського і щоб не наражати дітей на небезпеку, оскільки в цей час було бомбордування Києва, вона відмовилася від проходження огляду.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , думку захисника, дослідивши матеріали справи, відеозапис із нагрудної відеокамери патрульного поліцейського, додатково надані документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Зважаючи на наведене, якість формування матеріалів протоколу є дуже важливою складовою справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи. Саме від якісно складеного протоколу про адміністративні правопорушення працівниками поліції і залежить повне та об`єктивне з`ясування обставин події, встановлення особи правопорушника та притягнення його до відповідальності.

Об`єктивна сторона частини першої статті 130 КпАП передбачає відповідальність за «керування транспортними засобами особами в стані сп`яніння» (пункт 2.9. а Правил дорожнього руху України) або «відмову особи пройти відповідний огляд» (пункт 2.5. Правил дорожнього руху України).

Відповідно до вимог ст. 266 КУпАП та Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак сп`яніння від 09.11.2015 № 1452/735, а також "Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведеня огляду з метою виявлення стані сп`яніння ...", затвердженого постановою КМУ 17.12.2008 № 1103 у разі відмови водія від проходження огляду на стан сп`яніння, поліцейський у присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушеня, у якому зазначає ознаки сп`яіння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, в порушення вимог ч.6 ст. 266 КУпАП, не залучено участь двох свідків.

В даному випадку стан сп`яніння водія не встановлено, відмову водія від проходження огляду на стан сп`яніння не зафіксовано.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні відеозапису ОСОБА_1 була зупинена поліцією під час комендантської години та пояснила, що у зв`язку з оголошеною повітряною тривогою везе дітей до бомбосховища, яке розташовано в 200 метрах від місця зупинки. Поліцейський висловив підозру, що вона перебуває у стані сп`яніння та запропонував пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що ОСОБА_1 погодилася та попросила забезпечити супроводження дітей до бомбосховища, на що поліцейський категорично відмовився і продовжував ставити питання чи бажає водій пройти такий огляд. Водій ствердно погодилася пройти огляд та наполягала на тому, щоб поліцейські забзепечили безпеку дітям, які в цей час перебували в автомобілі, були налякані та плакали. Однак поліцейський відмовився від забезпечення супроводження дітей до бомбосховища, у зв`язку з чим ОСОБА_1 відмовилася від проходження огляду, був складений протокол та в порушення ст. 266 КупАп водія не відсторонили від керування т/з, а навпаки дозволили продовжувати рух.

Із зазначеного відеозапису слідує, що під час повітряної тривоги поліцейський не забезпечив супроводження осіб до безпечного місця, не зупинив проведення процедури проходження огляду на стан сп`яніння, який мав продовжити лише після закінчення повітряної тривоги.

Згідно довідки Департаменту з питань цивільного захисту населення та оборонної роботи Житомирської обласної військової адміністрації № 906/3-12 від 06.04.2023 в м. Житомирі у період з 31.12.2022 по 01.01.2023 оголошувалися повітряні тривоги по всій території України та Житомирської області 01.01.2023 з 00 год.47 хв. до 03 год.46 хв. Отже, повітряна тривога на час складання протоколу про адміністративне правопорушення о 01 год. 50 хв. тривала.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріпленні положення, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Одночасно, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. The United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

Щодо обґрунтованості поширення на вказану категорію справ гарантій Конвенції необхідно зазначити таке.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, що потребує належного до цього ставлення.

Відповідно звернуто увагу уповноважених осіб на необхідності дотримання правил та процедур під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, належному фіксуванні доказів вчинення правопорушення та їх зберіганні тощо.

У справах проти України ЄСПЛ розглядав питання про віднесення правопорушень, передбачених КпАП, до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що, з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним та такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Одночасно практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя усправах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації статті 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.

Суд приходить до висновку, що працівник поліції з метою штучного збільшення показників складання протоколів про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП, не дотрималися вимог ст. 266 КупАП, крім того під час повітряної тривоги не зупинили проведення такої дії, наразивши людей на небезпеку. При цьому, суд враховує, що в ці години тривога була оголошені по всій території України, в тому числі м. Житомирі та Житомирській області, а в м. Києві країною - агресора було здійснено бомбордування міста, отже небезпека існувала і для м. Житомира.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністартивна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно с п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останньою інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП., що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя С.М.Костенко