П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/867/23

Номер провадження 3/184/364/23

20 червня 2023 рокум. Покров

Суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Томаш В.І., розглянувши матеріали справи, які надійшли від ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянку:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Орджонікідзе, українку, громадянку України, не працюючу, яка зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

до відповідальності за скоєне адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 833936 від 20.04.2023 р. вбачається, що 20.04.2023 року о 21 годині за адресою АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинила сварку з працівниками поліції намагалася вдарити висловлювала постійно образи та нецензурну лайку на зауваження не реагувала. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

В судові засідання призначені на 06.06.2023 р. на 08 год.45 хв., 20.06.2023 р. на 08 год. 45 хв. ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду протоколу повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила та надала до суду своє письмове клопотання про закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення за ст. 185 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення з підстав викладених у письмовому клопотанні про закриття провадження по справі.

Диспозиція ст. 185 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків. Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Тобто, у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок.

Статтею 62 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Як встановлено в абзаці другому пункту 7 Постанови Пленуму ВСУ №8 від 26.06.92р. "Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів", злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Таке саме тлумачення використав Конституційний Суд України в рішенні у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень статті 263 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 5 частини першої статті 11 Закону України "Про міліцію" (справа про строки адміністративного затримання) від 11 жовтня 2011 року № 1-28/2011 року, в якому також розкрито зміст «простої» непокори що означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Таким чином, із аналізу вказаних нормативно-правових актів слідує, що обов`язковими ознаками, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених, законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків.

Свідки в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені.

Розглянувши матеріали справи, суддею встановлено наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 251 КупАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом досліджено матеріали справи, а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 833936 від 20.04.2023 р. за ст.. 185 КУпАП, в якому викладені обставини вчинення правопорушення;

- рапорт поліцейського ВП№2 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області ст. сержанта поліції Суботи І.С.;

- письмове пояснення ОСОБА_2 ОСОБА_3 , якими підтверджується факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення;

- відмова ОСОБА_1 від дачі письмового пояснення згідно ст. 63 КУ.

- долучений до матеріалів справи DVD диск, згідно якого вбачається подія, яка сталася 20.04.2023 року, який оглянутий в судовому засіданні та підтверджує факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.. 185 УКУпАП.

Суддя дає критичну оцінку доводам ОСОБА_1 , викладених нею в письмових поясненнях, оскільки вони є голослівними, безпідставними та нічим не доведеними і спростовуються поясненнями свідків, матеріалами справи в їх сукупності.

Суддя встановив, що було вчинено адміністративне правопорушення, вину ОСОБА_1 у його вчиненні доведено.

Суддя вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення даного адміністративного правопорушення, та винуватість в ньому ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, та за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису).

Відповідно до санкції ст. 185 КУпАП на правопорушника накладається тягне за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Із врахуванням вищезазначених обставин справи, суддя дійшов висновку, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення в межах санкції ст. 185 КУпАП штраф.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір в розмірі 536 грн. 80 коп. (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.33, 36, 40-1, 173, 185, 251, 252, 283, 284, 287, 289 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 170 грн. 00 коп. (сто сімдесят грн. 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 536 грн. 80 коп. (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш