Справа № 289/403/23
Номер провадження 3/289/324/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.04.2023 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленко О.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого заступником головного інженера ТОВ «ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ», РНОКПП відсутній в матеріалах справи,

за ч. 4 ст. 140 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 09.02.2023 серії ДПР18 №116191, 24.11.2022 о 22:08 год. на автомобільній дорозі О-061832 Кочерів-Брусилів-Вільшка (поворот на с. Приворіття) ОСОБА_1 , будучи посадовою особою - заступником головного інженера ТОВ «ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ», відповідальною за експлуатаційне утримання вулично-дорожньої мережі в зимовий період, не вжив своєчасних заходів щодо своєчасного попередження утворення та ліквідації зимової слизькості на проїзній частині у вигляді ожеледиці, що стало супутньою причиною дорожньо-транспортної пригоди за участі транспортного засобу «Skoda Octavia», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_2 , внаслідок чого вказаний транспортний засіб отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками. ОСОБА_1 , як відповідальна особа, порушив вимоги ДСТУ 3587-2022, ДСТУ 4100-2021 у зв`язку з не огородженням ділянки автомобільної дороги, яка має недоліки в утриманні за допомогою засобів організації дорожнього руху. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 1.5 ПДР України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції за вказаним у протоколі місцем його проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, про розгляд справи в Радомишльському районному суді Житомирської області останній був належним чином повідомленим у протоколі про адміністративне правопорушення, що підтверджується його особистим підписом.

За таких обставин, відповідно до ст. 268 КУпАП, враховуючи, що участь ОСОБА_1 в судовому засіданні не є обов`язковою, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності останнього, письмові заперечення від якого до суду не надходили.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1, 2, 3 статті 140 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху.

Частиною 4 статті 140 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки або пошкодження транспортних засобів, вантажів, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна та тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і накладення штрафу на посадових осіб, громадян - суб`єктів господарської діяльності в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

Пунктом 1.5 Правил дорожнього руху України передбачено, що дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №116191 від 09.02.2023 додано акт обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 24.11.2022, фотокопії з місця дорожньо-транспортної пригоди, копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ №079144 від 24.11.2022 зі схемою місця ДТП до нього, письмові пояснення ОСОБА_2 від 24.11.2022, рапорти працівників поліції від 24.11.2022 та від 06.12.2022.

Як вбачається з вказаних адміністративних матеріалів, в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 суть адміністративного правопорушення не підтверджена належними доказами, зокрема, не долучено жодного доказу (посадова інструкція, наказ про призначення на посаду, тощо), що ОСОБА_1 є посадовою особою, відповідальною за правила, норми і стандарти, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху.

У відповідності до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Водночас, суд звертає увагу, що вказана подія мала місце 24.11.2022, тобто, на момент розгляду справи закінчився 3-х місячний строк накладення адміністративного стягнення за вказане адміністративне правопорушення.

Вирішуючи дане питання в першу чергу слід зазначити, що правовий аналіз положень КУпАП дає підстави для висновку, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених статтею 38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

Так, з положень статті 38 КУпАП вбачається, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи в порушенні провадження у справі підлягає припиненню на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відтак така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в порушенні закону.

Виходячи зі змісту статті 38 КУпАП «Строки накладення адміністративного стягнення», таке стягнення накладається лише на винну особу. Відповідно, ця норма (можливість застосування строків накладення адміністративного стягнення) повинна застосовуватись лише у випадку встановлення вини особи у вчиненні правопорушення.

Тим більше, за своєю правовою природою звільнення від відповідальності у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення не є реабілітуючою обставиною.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 квітня 2020 року (справа № 686/4557/18) підтверджує цю правову позицію, згідно з якою «закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення».

Стаття 280 КУпАП встановлює обов`язок, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з`ясувати низку обставин, в тому числі чи винна особа в його вчиненні.

Водночас стаття 284 КУпАП не містить обмежень при винесенні постанови про закриття справи встановити вину особи.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 140, 247, 284, 294 КУпАП України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 140 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. О. Кириленко