Справа № 351/462/23
Провадження № 33/4808/428/23
Категорія ч.1 ст.156 КУпАП
Головуючий у 1 інстанції Собко В.М.
Суддя-доповідач Шигірт Ф.С.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі судді Шигірта Ф.С., з участю захисника Грабовецького О.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Івано-Франківську справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Снятинського районного суду від 12 квітня 2023 року щодо неї,-

в с т а н о в и в:

Вказаною постановою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винуватою за ч.1 ст.156 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

Згідно постанови, протягом лютого 2023 року ФОП ОСОБА_1 в магазині-кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яке розташоване АДРЕСА_2 , здійснювала роздрібну торгівлю алкогольними напоями, без марок акцизного податку, на суму 3047 грн., чим порушила Закон України «Про державне регулювання виробництво і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних та тютюнових виробів».

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вважає постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що суперечить матеріалам справи. Вважає, що строк на апеляційне оскарження постанови був пропущений з поважних причин, оскільки в судовому засіданні участі вона не приймала і про постанову не знала. Копію постанови суду вона отримала лише 11 квітня 2023 року.

По суті апеляційної скарги зазначає, що справа не містить доказів вчинення нею правопорушення, проте суд прийняв рішення про її винуватість. При цьому, суд обґрунтував свої висновки відомостями з акту фактичної перевірки ДПС України, який не може бути доказом у справі, оскільки не є первинним документом. Суд не врахував, що працівники поліції, оформлюючи матеріали про адміністративне правопорушення, жодної перевірки фіскальних документів не проводили, алкогольну продукцію з марками акцизного податку не вилучали, пояснень не отримували, інших доказів не збирали. Не надали такі докази і працівники ДПС. Факт здійснення торгівлі алкогольними напоями без марок акцизного податку нічим не підтверджений.

Просить поновити строк на апеляційне оскарження, постанову суду скасувати та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні захисник підтримав апеляційну скаргу та наполягав на її задоволенні.

Суду він пояснив, що працівники поліції склали протокол на підставі Акту ДПС від 23 січня 2023 року. При цьому, вони не врахували, що акт складено з порушеннями. Так, під час перевірки працівниками ДПС пляшок з алкоголем без марок акцизного податку виявлено та вилучено не було. Відомості до акту внесено з додатку до акту фактичної перевірки. Інформація внесена в додаток нічим не підтверджена. Зазначені документи не можуть бути належними та допустимими доказами у справі, а тому складання на їх підставі протоколу суперечить вимогам діючого законодавства.

Заслухавши пояснення захисника, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного.

Згідно з положеннями КУпАП строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.

Поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала скаргу про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. При цьому такі обставини належить підтвердити доказами.

Враховуючи військовий стан на території України, відсутність даних про своєчасне отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови, з метою відновлення доступу особи до правосуддя, строк на апеляційне оскарження постанови суду слід поновити.

Що стосується апеляційних доводів, суд дійшов таких висновків.

Статтею 294 КУпАП визначено, що апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Проте, суд першої інстанції вимог зазначених норм права не дотримався, поверхнево розглянув справу, не надав матеріалам справи належної правової оцінки, не виклав аналізу доказів, а обмежився переліченням матеріалів справи. Вирішуючи питання про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП за обставин, наведених в оскаржуваній постанові, суд першої інстанції виклав свої мотиви загальними фразами.

Так, згідно зі ст.75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.1.1. цієї статті, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Відповідно до п.1.3. цієї статті, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об?єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, його складено на підставі акту фактичної перевірки ДПС. Проте, з самого акту вбачається, що під час цієї перевірки, за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, ніякої алкогольної продукції без марок акцизного податку виявлено та вилучено не було.

До акту було внесено інформацію з додатку складеного на підставі даних СОД РРО. При цьому, акту камеральної перевірки надано не було. Також не було повідомлено, в результаті якої процесуальної дії складено зазначений додаток №1 та які первинні документи перевірялись на підтвердження даних СОД РРО.

Такі дії не узгоджуються з вимогами наведених норм ПК України.

Таким чином, працівники ДПС направили до відділу поліції акт перевірки з додатком, якими повідомили, що вони виявили правопорушення. При цьому, будь-яких належних доказів не надали.

В свою чергу, працівниками поліції, при оформлені матеріалів про адміністративне правопорушення, не було враховано, що сам акт не містить даних про виявлення алкогольної продукції без марок акцизного податку, а лише посилання на систему обліку даних РРО ДПС України за період з 30.09.2021р. по 23.02.2022р. Будь який огляд предметів чи документів, які стали підставою для надходження до вказаної системи відомостей про факт правопорушення, поліцейськими також проведений не був.

Не містить посилання на такі предмети чи документи і додаток до акту фактичної перевірки.

Таким чином, матеріали справи не містять будь-яких документів (або посилання на такі документи) дослідивши які можна перевірити інформацію внесену до акту перевірки, додатку №1 та протоколу про адміністративне правопорушення.

Зазначене позбавляє суд можливості безпосередньо дослідити джерела доказів, які містять фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку можна встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винуватість ОСОБА_1 в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). «Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Ретельно дослідивши та перевіривши в ході апеляційного розгляду усі наявні в справі матеріали, апеляційний суд приходить до переконання про недоведеність події та складу адміністративного правопорушення.

Приписами ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Виходячи з вищезазначеного, висновки суду першої інстанції щодо наявності в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, не підтверджено належними, допустимими та достовірними доказами, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а провадження у даній справі про адміністративне правопорушення закриттю.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Строк на апеляційне оскарження постанови Снятинського районного суду від 12 квітня 2023 року ОСОБА_1 поновити.

Постанову Снятинського районного суду від 12 квітня 2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.156 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: Шигірт Ф.С.