Провадження № 3/193/308/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
П О С Т А Н О В А

14 червня 2023 року сел. Софіївка

Софіївський районний суд Дніпропетровської області в складі:

судді Шумської О.В.,

при секретарі Оселедець О.І.

за участі прокурора Петрова І.І.

захисника Пізняк В.І.

правопорушника ОСОБА_1

свідків ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4

розглянувши справи про адміністративні правопорушення, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , депутат девладівської сільської ради, по ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №554, Відповідно до рішення І сесії Девладівської сільської ради VIII скликання № 01-1/VІІІ від 20.11.2020 року було визнано повноваження депутатів Девладівської сільської ради VIII скликання, до складу яких увійшла депутатка ОСОБА_1 . Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною уч. 1, ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Пунктом першим статтею 18 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" передбачено, що депутат місцевих рад зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно- правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів. Таким чином, депутатка Девладівської сільської ради VIII скликання ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією. 06.08.2021 в приміщенні Девладівської сільської ради за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький р-н, с. Девладове, вул. Привокзальна, 10 проходило пленарне засідання 11 сесії Девладівської сільської ради VIII скликання.

Згідно з порядком денним протоколу пленарного засідання 11 сесії Девладівської сільської ради VIII скликання під № 65 порядку денного розглядалося питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства громадянина ОСОБА_5 та передачу у власність». Після виступу доповідача з цього питання, воно було поставлене на голосування та відповідно до результатів голосування депутатів та протоколу сесії ОСОБА_1 про наявний конфлікт інтересів публічно не повідомила, взяла участь в розгляді питання, голосуванні та проголосувала «ЗА». За результатами голосування було прийняте рішення Девладівською сільською радою VIII скликання № 774-11/УІІІ від 06.08.2021 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства громадянина ОСОБА_5 та передачу у власність». Відповідно до витягів з інформаційної бази ДРАЦГС Міністерства юстиції України ОСОБА_5 є сином депутатки Девладівської сільської ради ОСОБА_1 , тобто близькою особою відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції». У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено терміни, серед яких приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів це, суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Згідно з ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Відповідно ж до ч. 3 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради.

Разом з тим, в протоколі засідання ради зазначене повідомлення відсутнє, а згідно пояснень секретаря Девладівської сільської ради ОСОБА_3 , всі факти публічного повідомлення про конфлікт інтересів обов`язково відображаються в протоколах пленарних засідань сесій Девладівської сільскої ради VIII скликання.

Як роз`яснило НАЗК у своїх Методичних рекомендаціях «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.10.2022 № 13(далі - Методичні рекомендації), основними складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес та службові або представницькі повноваження, а суперечність між приватним інтересом та службовими або представницькими повноваженнями є основною складовою реального конфлікту інтересів. Теж саме було визначено в методичних рекомендаціях НАЗК «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» від 02.04.2021 № 5, які були чинними на момент скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Приватним інтересом може вважатися будь-який майновий чи не майновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, ніо можуть свідчити про наявність приватного інтересу. При цьому слід зауважити, що типовими обставинами, що свідчать про наявність приватного інтересу слід вважати сімейні та родинні стосунки, а також службових або представницьких повноважень відносно себе.

Навіть за умови, що особа маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним немайновим інтересом, зумовленим її родинними стосунками з ОСОБА_6 та бажанням сприяти станньому щодо отримання у власність земельної ділянки».

Тому, неповідомлення про наявний конфлікт інтересів та голосування ОСОБА_1 по питанню черги денної «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_5 та передачу у власність» у будь-якому разі свідчить про вплив ного приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість під час розгляду вказаного питання.

З урахуванням викладеного, суперечність між приватним інтересом та здійсненням представницьких повноважень пов`язана з неповідомленням про наявний конфлікт інтересів та голосуванням ОСОБА_1 , як депутаткою сільської ради, при прийнятті рішення згідно з яким надається земельна ділянка у власність близькій особі, а саме сину.

Об`єктивна сторона ч.1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійснення представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, депутатка Девладівської сільської ради VIII скликання ОСОБА_1 у порушення вимог ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно не повідомила колегіальний орган в особі Девладівської сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів на пленарному засіданні 11 сесії Девладівської сільскої ради VIII скликання під час розгляду 06.08.2021 питання порядку денного №65 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_5 та передачу у власність», який є її близькою особою, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого статтею 172 КУпАП, є територія України, зокрема, Дніпропетровська область, Криворізький р-н, с. Девладове, бул. Привокзальна, 10 (місцезнаходження Девладівської сільської ради).

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли особою, уповноваженою на складання протоколу зібрано та проаналізовано необхідні докази та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Процесуально такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу №555, 06.08.2021 в приміщенні Девладівської сільської ради за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький р-н, с. Девладове, вул. Привокзальна,10 проходило пленарне засідання 11 сесії Девладівської сільської ради VIII скликання. Згідно з порядком денним протоколу пленарного засідання 11 сесії Девладівської сільської ради VIII скликання під № 65 порядку денного розглядалося питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства громадянина ОСОБА_5 та передачу у власність». Після виступу доповідача з цього питання, воно було поставлене на голосування та відповідно до результатів голосування депутатів та протоколу сесії ОСОБА_1 про наявний конфлікт інтересів публічно не повідомила, взяла участь в розгляді питання, голосуванні та проголосувала «ЗА».

За результатами голосування було прийняте рішення Девладівською сільською радою VIII скликання № 774-11/VІІІ від 06.08.2021 «Про затвердження проекту землеустроведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_5 та передачу у власність». Відповідно до витягів з інформаційної бази ДРАЦГС Міністерства юстиції України ОСОБА_5 є сином депутатки Девладівської сільської ради ОСОБА_1 , тобто близькою особою відповідно до абз.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, яким виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (коми комітету, колегії тощо), відповідному участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Відповідно ж до ч. 3 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради.

Разом з тим, в протоколі засідання ради зазначене повідомлення відсутнє, а згідно пояснень секретаря Девладівської сільської ради ОСОБА_3 , всі факти публічного повідомлення про конфлікт інтересів обов`язково відображаються в протоколах пленарних засідань сесій Девладівської сільскої ради VIII скликання.

Як роз`яснило НАЗК у своїх Методичних рекомендаціях «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції», затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.10.2022 № 13, основними складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес та службові або представницькі повноваження, а суперечність між приватним інтересом та службовими або представницькими повноваженнями є основною складовою реального конфлікту інтересів. Теж саме було визначено в методичних рекомендаціях НАЗК «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» від 02.04.2021 № 5, які були чинними на момент скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Згідно з даними протоколів, ОСОБА_1 ,, вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , пояснила, що не голосувала на 11 сесії сільської ради 8 скликання 6 серпня 2021 року. Її представник долучив до матеріалів справи витяг з результатів поіменного голосування .

Представник ОСОБА_1 , просить суд закрити справу за відсутністю події і складу правопорушення.

Прокурор Петров І.І. в судовому засіданні заперечував проти закриття провадження, просить визнати ОСОБА_1 , винною за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Свідки ОСОБА_2 ,, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які теж є депутатами Девладівської сільської ради, підтвердили , що ОСОБА_1 відмовилась голосувати на сесії через конфлікт інтересів, та не голосувала.

Заслухавши думку учасників процесу, свідків, вивчивши матеріали справи та надані суду документи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і зв`яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом, та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти вмотивоване законне рішення.

Диспозиція ч.1 ст.172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції цих норм за своїм змістом є бланкетними адміністративно-правовими нормами, тобто нормами, які лише називають або описують правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема, ст.ст.1, 28 3акону України «Про запобігання корупції», ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норми ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Цією ж статтею унормовано, що корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Згідно ч.1ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 06 жовтня 2010 року №21-рп/2010 (п. 3.2.2.) прямо вказав на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміна «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Згідно з приміткою до ст.172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п.п.б п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі Закон) депутатів місцевих рад віднесено до суб`єктів, на яких поширюється дія вказаного закону.

Згідно з ч.3 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» на депутата місцевої ради поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені упунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з ч.1 та ч.3 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат міської ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради.

Аналізуючи положення КУпАП у сукупності з положеннями Закону України «Про запобігання корупції», суд приходить до переконання, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Приписами ч. 2 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції" унормовано, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Таким чином, хоча ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» і передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 ст.172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Отже, чинним законодавством не передбачено адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження депутата починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Відповідно до рішення І сесії Девладівської сільської ради VIII скликання № 01-1/УІІІ від 20.11.2020 року було визнано повноваження депутатів Девладівської сільської ради VIII скликання, до складу яких увійшла депутатка ОСОБА_1 .

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону промісцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України. Депутат місцевої ради, як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Отже, ОСОБА_1 , будучи депутатом Девладівської сільської ради, є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Дослідивши надані суду докази, в тому числі і витяг з результатів поіменного голосування депутатів Девладівської сільської ради на одинадцятій сесії сільської ради VIII скликання 06 серпня 2021 року, в якому сказано, що ОСОБА_1 не голосувала в даному голосуванні.

Проаналізувавши надані письмові докази та показання свідків, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП не доведена «поза розумним сумнівом». Таким чином суд вважає за необхідне провадження у даній справі у відношенні ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно ч.1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247, ст.ст. 283-284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду .

Суддя О.В.Шумська