Справа № 638/4292/23
Провадження № 3/638/2101/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі

головуючої судді Штих Т.В.

за участі секретаря Зайченко Р.О.,

за участі прокурора Кіншакова Н.В.,

розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Департаменту стратегічних розслідувань 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Харківської області, українця, громадянина України, який мешкає за адресою АДРЕСА_1 , одруженого, неповнолітніх дітей не має, обіймаючого посаду директора КНП « ХОР» Обласного центру служби крові», раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, хронічні захворювання, інвалідності спростовує, утриманців не має, одруженого, щодо скоєння адміністративних правопорушень, передбачених за ч.1,2 ст. 172 7 КУпАП, -

установив:

З Департаменту стратегічних розслідувань, 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України надійшли протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, а саме про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП стосовно ОСОБА_1 .

Постановами Дзержинського районного суду м.Харкова від 09 червня 2023 року протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, на підставі ст.36 КУпАП об`єднано в одне провадження.

ОСОБА_1 , будучи директором Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради « Обласний центр служби крові», будучи згідно п.п.а п.2 ч.1 ст. 3 Закону № 1700-VII суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, не повідомив у встановлений цим Законом порядку безпосереднього керівника, а саме Харківську обласну раду, Департамент охорони здоров`я, про наявність у нього реального конфлікту інтересів пере6д підписанням листа від 06 лютого 2023 року № 69, адресованого Департаменту стратегічних розслідувань, 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України, створивши суперечність між його приватним інтересом та службовими повноваженнями.

Крім того, ОСОБА_1 , будучи директором Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради « Обласний центр служби крові», будучи згідно п.п.а п.2 ч.1 ст. 3 Закону № 1700-VII суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, 06 лютого 2023 року прийняв рішення про відмову в наданні Департаменту стратегічних розслідувань, 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України інформації та копій документів стосовно себе та вчинив дії шляхом підписання відповідного листа від 06 лютого 2023 року № 69.

У судовому засіданні ОСОБА_1 провину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав. ОСОБА_1 просив про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв?язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що, отримавши запит від поліції від 01 лютого 2023 року він у подальшому зрозумів, що методи роботи поліції приведуть до зупинки роботи установи, та цей запит лише перший крок до поганих наслідків для установи. Крім того вказаний запит поліції був не системний, заявлений не в рамках кримінального чи адміністративного провадження. Тому прийнято рішення про направлення вказаної інформації до обласної ради. Крім того повідомив, що всі дії його установи контролюються обласною радою та КРУ. Основи перевірки у листі від поліції були не зрозумілі. Не зрозуміло було чому поліція цікавиться господарською діяльністю. Вказав, що йому було відомо, що вказані подібні запити були направлені у всі центри крові області, біля шестидесяти вказаних запитів Просив закрити провадження у справі та визнати його невинуватим, так як вважав, що не було корупційних діянь у його діях.

Адвокат Дрижанов О.С. просив закрити провадження у справі. Вказав, що такими діями поліція підриває обороноздатність держави, так як служби крові є стратегічними об`єктами. Вказав, що всі дії, щодо складання протоколів стосовно керівника служби крові замовні. Надав суду додаткові письмові пояснення та зазначив, що підстав для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не має.

Прокурорка у судовому засіданні підтримала обставини, викладені у протоколах, просила визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурорки, дослідивши протоколи про адміністративне правопорушення, та додані до них документи, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ст. 172-7 КУпАП, зокрема ч. 1 та ч. 2 передбачена відповідальність за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції зазначених статей є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно з приміткою ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься у ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

Отже, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Відповідно до ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 81 ЦК України встановлено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Згідно з ч.2 ст.169 ЦК України територіальні громади можуть створювати юридичні особи публічного права (комунальні підприємства, спільні комунальні підприємства, навчальні заклади тощо) у випадках та в порядку, встановлених Конституцією України та законом.

Відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, члени Ради нагляду за аудиторською діяльністю Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, які не є особами, зазначеними у пункті 1 частини першої цієї статті, посадові особи та інспектори Інспекції із забезпечення якості Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, члени Ради Аудиторської палати України, посадові особи Аудиторської палати України та працівники комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України та комітетів з контролю якості аудиторських послуг професійних організацій аудиторів та бухгалтерів.

Тобто, ОСОБА_1 є суб`єктом, на яку поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячом інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Так, на підставі досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що згідно з рішенням Харківської обласної ради від 23 вересня 2021 року № 255-VIII продовжено термін дії контракту із ОСОБА_1 , директором Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради « Обласний центр служби крові».

Згідно ч.2 ст.35-1 Закону № 1700-VII ЗУ «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Крім того, у межах реалізації повноважень, визначених п. 15 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство надає роз`яснення щодо застосування антикорупційного законодавства.

Судом встановлено, що 01 лютого 2023 року до центру крові звернувся начальник Департаменту стратегічних розслідувань, 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України з запитом про надання інформації, серед інформації зазначено можливість надання положення медичного закладу, наказ про призначення ОСОБА_1 , попередження щодо встановлених чинним законодавством обмежень, що спрямовані на запобігання і протидію корупції ОСОБА_1 , посадову інструкцію ОСОБА_1 , накази на преміювання за період з 01.01.2021 по теперішній час, розрахункові листи ОСОБА_1 за вказаний період, повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів від ОСОБА_1 за заначений період, контактний номер телефону, положення про преміювання, колективний договір, протоколи профспілок щодо погодження преміювання ОСОБА_1 .

Листом від 06 лютого 2023 року № 69 Адміністрація Комунального Некомерційного підприємства Харківської Обласної Ради « Обласного центру служби крові» директор ОСОБА_1 проаналізувавши вищенаведене у своєму листі обґрунтування, роз`яснив права Національної Поліції щодо збирання доказів по адміністративним та кримінальним провадженням. Запитувані документи та інформація поліції не були надіслані.

28 лютого 2923 року начальник Департаменту стратегічних розслідувань, 7-е управління (з обслуговування Харківської області) Національної Поліції України звернувся до Директора Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації з метою сприяння в отриманні в найкоротші терміни завірених належним чином копій положення медичного закладу, наказ про призначення ОСОБА_1 , попередження щодо встановлених чинним законодавством обмежень, що спрямовані на запобігання і протидію корупції ОСОБА_1 , посадову інструкцію ОСОБА_1 , накази на преміювання за період з 01.01.2021 по теперішній час, розрахункові листи ОСОБА_1 за вказаний період, повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів від ОСОБА_1 за заначений період, контактний номер телефону, положення про преміювання, колективний договір, протоколи профспілок щодо погодження преміювання ОСОБА_1

13 березня 2023 року Національне Агентство з Питань Запобігання Корупції Департамент запобігання конфлікту інтересів повідомила, що звернень від ОСОБА_1 щодо надання роз`яснень наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів до Національного агентства не надходило.

24 березня 2023 року Директор Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації повідомив, що повідомлень від ОСОБА_1 щодо наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 01.01.2021 по теперішній час не надходило. Крім того в додатках на 171 аркушах направлено запитувана інформація та документи.

05 квітня 2023 року Харківська Обласна Рада повідомила, що повідомлень від ОСОБА_1 щодо наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 01.01.2021 по теперішній час не надходило.

У матеріалах справи містяться бланки пояснень, які з посиланням на ст. 10,63 Конституції України ОСОБА_1 не заповнював.

Відповідно до протоколів, які були оголошені ОСОБА_1 у нього в кабінеті, йому роз`яснені права, зокрема і на правовий захист.

У судовому засіданні не спростовані дані щодо роз`яснення прав ОСОБА_1 при складанні протоколів.

Так, згідно пункту 2 «вчинення дій, прийняття рішень в умовах конфлікту інтересів при реалізації повноважень щодо встановлення (чи участі у встановленні) премій, застосування інших заходів матеріального заохочення стосовно себе» роз`яснення НАЗК від 03.03.2023 щодо окремих питань застосування законодавства з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції, однією з найпоширеніших обставин, за якими складаються протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-7 КУпАП, є прийняття керівниками державних органів, керівниками підприємств, установ та організацій в умовах реального конфлікту інтересів рішень щодо встановлення премій та інших стимулюючих виплат.

Натомість ОСОБА_1 відмовився навіть надати документи, які запитувалися стосовно порядку призначення премій, хоча у судовому засіданні як ОСОБА_1 так і захисник Дрижанов О.С. запевняли суд, що порушень при нарахуванні премій в установі не існує.

Дивним видається, за таких обставин, відмова у наданні запитуваної інформації та документів на законну вимогу органу поліції.

Дослідивши зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази в їх сукупності, з дотриманням визначених ст. ст. 245, 280 КУпАП вимог, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, дослідивши письмові матеріали, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП - за ознаками: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП - за ознаками прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З матеріалів справи встановлено, що датою вчинення правопорушень є 06 лютого 2023 року.

Тобто кінцевим строком притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за датою вчинення є 06 лютого 2025 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи обставини вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, суд приходить до висновку про наявність правових підстав про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та накладає на нього стягнення в межах санкції зазначеної статті у вигляді штрафу на користь держави.

У відповідності до ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. 40-1 КУпАП, суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір.

Керуючись ч.1, ч. 2 ст. 172-7, ст.ст. 33, 38, 283, 284, 40-1 КУпАП, суд, -

постановив:

ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) притягнути до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 1700,00 ( одна тисяча сімсот) гривень.

ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) притягнути до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 3400,00 ( три тисячі чотириста) гривень.

Відповідно до ст. 36 КУпАП остаточно ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) призначити стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, визначивши його стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 3400,00 ( три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_1 на користь держави судовий збір в сумі 536,80 (п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок ) гривень.

Відповідно до положень ст.ст. 307-308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти діб.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Суддя Т.В. ШТИХ.