Єдиний унікальний номер 205/8086/23
Номер провадження3/205/3833/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2023 року місто Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Шиян В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №3Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №591357 від 18 липня 2023 року о 10-00 год., ОСОБА_1 , 18 липня 2023 року о 10 год. 00 хв., знаходячись біля будинку 44 по вулиці В.Діївська в Новокодацькому районі м.Дніпра, здійснив злісну непокору законним вимогам працівників поліції.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 надав на адресу суду заяву, в якій зазначив, що вину у скоєному правопорушенні не визнає. Просив взяти до уваги, що 18 липня 2023 року о 10-00 год. до нього підійшли 4 чоловіка у військовій формі та поліцейський, які вимагали від нього документи, що засвідчують його особу. Оскільки вимоги військових ОСОБА_1 сприйняв як незаконні, він, в свою чергу, попросив у останніх пред`явити йому документи, що підтверджують їх особу та пояснити з приводу чого його зупинили. Відповіді він так і не отримав, але почув на свою адресу купу погроз і, в решті решт, складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідальність за ст. 185 КУпАП передбачена за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

До протоколу про адміністративне правопорушення було долучено рапорт ДОН СП ВП №3 ОСОБА_2 , з якого вбачається, що під час патрулювання Новокодацького району м.Дніпра ним було виявлено невідому особу, яка вчинила злісну непокору законній вимозі поліції, а саме: не надання документів у зв`язку з підозрою, що останній причетний до скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.ст.210,210-1 КУпАП. В подальшому було встановлено, що даною особою є ОСОБА_1 і відносно нього було складено адміністративний протокол за ст.185 КУпАП. Крім того, до протоколу про адміністративне правопорушення долучено пояснення військових ЗСУ ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в яких зазначено, що 18.07.2023 року о 10-00 год. здійснювали патрулювання Новокодацького району м.Дніпра та виявили невідому особу, яка на неодноразові вимоги поліцейського відмовилась показати документи для ознайомлення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення від 18.07.2023 року зазначено, що ОСОБА_1 не виконував неодноразове законне розпорядження, однак в протоколі не зазначено, чиє та яке саме розпорядження не виконав останній, ( не конкретизовано підстави законної вимоги ) хто був свідком даного правопорушення. Крім того, з рапорту ДОН СП ВП №3 ОСОБА_2 взагалі не зрозуміло, коли саме він здійснював патрулювання Новокодацького району м.Дніпра (відсутні місце виявлення правопорушника, час та дата).

Свідків події в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено.

Суд не приймає до уваги рапорт працівника поліції, оскільки він не може слугувати доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення за відсутності будь-яких інших належних та допустимих доказів, які б свідчили про вчинення особою адміністративного правопорушення.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 20 травня 2020 року по справі № 524/5741/16-а.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотне.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Тобто протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, до нього висуваються певні вимоги, а обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

На підставі вищенаведених, наданих посадовою особою, яка порушила провадження у справі про адміністративне правопорушення, доказів, досліджених судом, встановлено відсутність належних та допустимих доказів, на підставі яких об`єктивно можна встановити факт злісної непокори законним вимогам працівників поліції з боку ОСОБА_1 .

Зазначені порушення при складанні адміністративного матеріалу в своїй сукупності не дають суду повних та обґрунтованих підстав для визнання ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має: права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа мас захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Враховуючи вищевикладене, суд критично оцінює надані працівниками поліції докази з точки зору їх достовірності та допустимості та вважає, що вони не можуть бути покладені в основу обвинувального судового рішення.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП України обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених вище обставин вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з недоведеністю наявності в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 221, 247, 283-285 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі за обвинуваченням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.185 КпАП України закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги про апеляційне оскарження протягом десяти днів із дня її проголошення.

Суддя Шиян В.В.