Єд. унік. № 243/3827/23
Провадження № 3/243/2121/2023
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 серпня 2023 року

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Воронков Д.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянки України, уродженки с. Новоселівка, не працюючої, яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,-

за ч.3 ст. 156 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 909263 від 20.07.2023 року вбачається, що 20.07.2023 року о 12-00 год. ОСОБА_1 перебуваючи за місцем проживання в АДРЕСА_1 , здійснила продаж алкогольних напоїв ОСОБА_2 , а саме, пиво «Львівське» ж/б 0,5л у кількості 10 пляшок за ціною 60 грн. 00 коп. за 1 штуку, чим порушила наказ командувача оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № 16од від 09.07.2022 року, тим самим вчинила правопорушення передбачене ч. 3 ст.156 КУпАП.

До зазначеного вище протоколу органом поліції на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 156 КУпАП, було додано: протокол огляду речей від 20.07.2023 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , та фотографію алкогольної продукції.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином про час та дату судового розгляду шляхом телефонограми, причини неявки суду не повідомила, із заявами про відкладення судового розгляду не зверталась.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Враховуючи, що ОСОБА_1 достовірно була обізнана про знаходження в суді справи про адміністративне правопорушення відносно неї і повинна була проявляти зацікавленість у результатах її розгляду, однак до суду не з`явилася, зацікавленості про стан справи не виявила, тому суд вважає можливим розглядати справу у відсутності ОСОБА_1 , що не суперечить вимогам ст. 268 КУпАП та не порушує гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод - право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слід зазначити, що у разі, коли особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, відмовляється підписати протокол, у ньому робиться відповідний про це запис, а особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які долучаються до протоколу.

ОСОБА_1 жодних пояснень чи зауважень до протоколу долучено не було та суду до початку судового засідання не надано.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фотоі кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Разом з тим, із сукупності доданих до матеріалів справи доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 156 КУпАП, суд позбавлений можливості застосувати стандарт доведення вини поза розумним сумнівом.

Так, в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували факт здійснення продажу саме 20.07.2023 року громадянкою ОСОБА_1 пива «Львівське» громадянину ОСОБА_2 в кількості та за ту суму грошових коштів, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП полягає у здійсненні торгівля, тобто процесу обміну товарами та грошима.

Наданий до адміністративного матеріалу один фотознімок з алкогольною продукцією без ідентифікуючих даних про час, дату та місце зображення не є належним доказом вини ОСОБА_1 .

Сам же факт зберігання чи вживання алкоголю не становлять об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Зазначене виключає об`єктивну сторону даного адміністративного правопорушення та унеможливлює його склад.

Суд не наділений повноваженнями самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В рішення ЄСПЛ "Надточій проти України" (рішення від 15.05.2008 року, заява N 7460/03) зазначено, що правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні "кримінальному обвинуваченню" у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання

стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути поза розумним сумнівом доведена достатніми доказами, які встановлюють об`єктивну істину у справі.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суддя дійшов висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч. 3 ст. 156, ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 156 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучена 20.07.2023 року згідно протоколу огляду алкогольна продукція в загальному об`ємі 225 л., а саме: горілка «Гріндей»; «Хортиця»; пиво «Львівське»; коньяк «Аджарі», слабоалкогольні напої, які зберігаються у Краматорському районному управлінні поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (квитанція № 284, порядковий номер - 512), після набрання постановою законної сили - повернути власнику.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів, з дня її проголошення.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Д.В. Воронков