Яготинський районний суд Київської області
Cправа №: 382/1106/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2023 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 24.11.2020 року,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

10.07.2023 р. об 11 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 виражався на адресу сусідки ОСОБА_2 , нецензурною лайкою, чим ображав людську гідність та мораль, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 12.07.2023 року між суддями головуючим обрано суддю Савчак С. П.

Постановою від 27.07.2023 року даний матеріал було направлено до Відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області для належного оформлення.

07.08.2023 року матеріал повернуто до суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 07.08.2023 року між суддями головуючим обрано суддю Кисіль О. А.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Потерпіла ОСОБА_2 на розгляд справи не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлявся за місцем проживання, вказаним у протоколі про адміністративе правопорушення.

Про надходження на розгляд суду вказаної справи було повідомлено прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області. Прокурор не скористався правом на участь у розгляді справи. Участь прокурора у вказаній категорії справ не є обов`язковою відповідно до ст. 250 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП).

Відсутність прокурора при розгляді справи не перешкоджає її розгляду по суті та не є підставою для закриття провадження в справі через відсутність події і складу адміністративного правопорушення відповідно до ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Крім того, відповідно до норм Кодексу України про адміністративні правопорушення відсутність прокурора при розгляді справи не є підставою для відмови судом щодо встановлення обставин та наявності/відсутності складу адміністративного правопорушення в діях/бездіяльності особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України» (рішення від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», заява № 36655/02), у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також, у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України» («Karakutsya v. Ukraine»), заява № 18986/06, § 71).

Дослідивши матеріали справи, та оцінивши в сукупності всі докази, доходжу висновку про відсутність події, в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з огляду на таке.

Згідно зі ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, є адміністративним правопорушенням і тягне за собою адміністративну відповідальність.

Об`єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку та громадської безпеки. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є: суспільно-шкідливе діяння: нецензурна лайка, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії; суспільно шкідливі наслідки цього діяння: порушення громадського порядку і спокою громадян; причиновий зв`язок між суспільно-шкідливим діянням та суспільно-шкідливим наслідком; місце вчинення: громадське місце.

Суб`єкт правопорушення загальний: фізична осудна особа, що досягла віку, з якого може наступати адміністративна відповідальність. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є вина у формі умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

У протоколі не міститься відомостей чи відбулись дії ОСОБА_1 саме у громадському місці.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення також є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (абз. 2 ч. 1 ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

У графі протоколу правопорушення серії ГР №372391 від 10.07.2023 року «склад адміністративного правопорушення» місцем вчинення описаних в протоколі дій вказано: адреса АДРЕСА_1 . Однак, не зазначено де саме, тобто, не конкретизовано місце вчинення, і чи є воно громадським місцем.

Також протокол про адміністративне правопорушення не підписаний посадовою особою органу поліції, яка склала протокол.

За таких обставин, відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

З п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП випливає, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Однак до протоколу, на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, уповноваженою особою не було надано жодного належного та допустимого доказу.

Згідно роз`яснень, які містяться в абз. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зіст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Підсумовуючи викладене, враховуючи докази по справі, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суддя вважає, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 372391 від 10.07.2023 року, не підтверджені належними та допустимими доказами по справі, які б свідчили про наявність події, а в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а також враховуючи, що даний протокол не підписаний писадовою особою, що його склала, тому, оцінивши надані суду докази, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Кисіль О. А.