1Справа № 335/1838/23 3/335/792/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Макаров В.О., за участю секретаря судового засідання Ступіної В.А., прокурора Мордовченко К.А., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 та його захисника - адвоката Кацюби М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справ, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Національної поліції України відносно:

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, директора КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В березні 2023 року до суду надійшла справа про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за протоколом № 58 відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-7 КУпАП, якій присвоєно № 355/1838/23, номер провадження 3/335/792/2023, та яку призначено до розгляду на 13.03.2023 року на 14:30 годину.

Одночасно з цим, 03.03.2023 року до суду надійшли матеріали відносно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за № 64 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 68 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 66 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 62 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 70 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 60 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 54 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП; № 53 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 67 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 63 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 55 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 52 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 61 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 69 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; № 57 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та № 65 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13.03.2023 року, за клопотанням адвоката на підставі ст. 36 КУпАП вищезазначені справи про адміністративне правопорушення № 335/1840/23 (провадження № 3/335/793/2023), № 335/1841/23 (провадження № 3/335/794/2023), № 335/1845/23 (провадження № 3/335/795/2023), № 335/1848/23 (провадження № 3/335/796/2023), № 335/1851/23 (провадження № 3/335/797/23), № 335/1852/23 (провадження № 3/335/798/2023), № 335/1854/23 (провадження № 3/335/799/2023), № 335/1856/23 (провадження № 3/335/800/2023), № 335/1858/23 (провадження № 3/335/801/2023) , № 335/1860/23 (провадження № 3/335/802/2023), № 335/1862/2023 ( провадження № 3/335/803/2023), № 335/1864/23 (провадження № 3/335/804/2023), 335/1865/23 (провадження № 3/335/805/2023), № 335/1866/23 ( провадження № 3/335/806/2023), 335/1869/23 ( провадження № 3/335/807/2023), № 335/1871/23 (провадження 3/335/808/2023), № 335/1872/23 (провадження 3/335/809/2023) об`єднані в одне провадження зі справою про адміністративне правопорушення № 325/1838/23 (провадження № 3/335/792/2023), залишивши об`єднаній справі єдиний унікальний номер 335/1838/23 (провадження № 3/335/792/2023).

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 58, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, перебуваючи на посаді директора КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради, будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 28.06.2022 року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/977 від 28.06.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня Конституції, чим порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 64, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-7 КУпАП, 05.10.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/1411 від 05.10.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня захисника України, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 66, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 30.11.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист з додатком № 01-14/1605 від 30.11.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе за результатами роботи за 3 квартал 2022 року, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 68, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 19.12.2022 року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист з додатком № 01-14/1695 від 19.12.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе за результатами роботи за 1 квартал 2021 року, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 62, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 03.08.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/1141 від 03.08.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня незалежності, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 70, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 20.12.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/1801 від 20.12.2021 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня незалежності, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 60, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 03.08.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист з додатком № 01-14/978 від 30.06.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе за результатами роботи за 1 квартал 2021 року, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 54, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 11.04.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/669 від 11.04.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Великодня, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 56, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, 25.05.2022року вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме склав та підписав лист № 01-14/849 від 25.05.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня праці, чим порушив вимоги встановлені п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між його виконанням службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 53, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 12.04.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/669 від 11.04.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята - Великдень, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 67, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 20.12.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/1695 від 19.12.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе з результатами роботи за 9 місяців 2022 року, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 63, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 06.10.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/1411 від 05.10.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня захисника України, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 55, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 26.05.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/849 від 25.05.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня праці, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 59, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 01.07.2021року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/978 від 30.06.2021 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе за результатами роботи за 1 квартал 2021 року, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 61, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 04.08.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/1141 від 03.08.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня незалежності, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 69, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 21.12.2021року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/1801 від 20.12.2021 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Новий рік, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 57, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 29.06.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/977 від 28.06.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе в розмірі посадового окладу до державного свята Дня Конституції, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 65, ОСОБА_1 інкримінується те, що він, як директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР ОСОБА_1 , будучи, згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3Закону України «Про запобігання корупції», приміткою до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, 01.12.2022року не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання листа № 01-14/1605 від 30.11.2022 року «Про преміювання директора», яким прохав преміювати самого себе за результатами роботи за 3 квартал 2022 року, чим порушив вимоги встановлені п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки підписання вказаного листа перебувало у суперечності між виконанням його службових (посадових) повноважень та приватним майновим інтересом, зумовленим бажанням отримати додаткові грошові кошти.

Прокурор Мордовченко К.А. підтримала протоколи з підстав, викладених у них, просить суд визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та призначити стягнення у вигляді штрафу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, просив провадження у справі відносно нього закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Кацюба М.В. вину свого підзахисного заперечував та пояснив, що в обставинах, в яких діяв ОСОБА_1 при підписанні та направленні на розгляд наведених вище листів, відсутні умови реального конфлікту інтересів, що є визначальним для вирішення цієї справи.

Зазначив, що дискреційні повноваження із прийняття рішення про преміювання ОСОБА_1 як керівника КНП «МЛЕ та ШМД», а також визначення розміру премії, належали на момент наведених у протоколах подій виключно Органу правління майном Департаменту охорони здоров`я ЗМР та відповідному заступнику міського голови. У ОСОБА_1 як керівника юридичної особи публічного права відсутні повноваження щодо вирішення питання про преміювання себе, а також про визначення розміру відповідної премії. Право підпису під документами щодо звернення до Департаменту про преміювання Керівника, має лише особисто чинний керівник закладу охорони здоров`я; будь-хто з інших посадових осіб Підприємства звертатися до Органу управління майном не має права. Таким чином, дії ОСОБА_1 в умовах зазначених обставин повністю відповідали вимогам чинного законодавства, в тому числі і його вимогам щодо запобігання корупції.

Крім того, необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст.172-7 КУпАП, в разі наявності у такої особи безпосереднього керівника, є встановлення факту неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів саме безпосередньому керівнику, а не будь-якому іншому суб`єкту публічних правовідносин. Відповідно до змісту протоколів №№ 53, 55, 57, 59, 61, 63, 65, 67, 69 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, останньому інкримінується те, що він «не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання» наведених вище листів про преміювання. При цьому, захисник звертає увагу суду на те, що в жодному з цих протоколів не зазначається конкретна посадова особа, в безпосередньому підпорядкуванні якої знаходився ОСОБА_1 в період 2021-2022 років, або інша особа або орган, які ОСОБА_1 був зобов`язаний повідомити про наявний реальний конфлікт інтересів. Зазначені протоколи посилаються на лист Запорізької міської ради від 07.02.2023 року № 09-11/004 та лист виконавчого комітету Запорізької міської ради від 22.02.2023 року № 02663/03.3-20/02, відповідно до яких впродовж 2021-2023 років на адресу цих органів не надходило повідомлень про виникнення потенційного чи реального конфлікту інтересів від директора КНП «МЛЕ та ШМД» ОСОБА_1 .

В той же час, ОСОБА_1 не є працівником Запорізької міської ради та її виконавчого комітету, не входив та не входить до їх складу, а тим більш вони не мають статусу «безпосереднього керівника» відносно директора КНП «МЛЕ та ШМД». З огляду на це, наведені листи не можуть слугувати належним доказом вини ОСОБА_1 .

Не зазначення в протоколах особи або органу, які нібито ОСОБА_1 був зобов`язаний повідомити про реальний конфлікт інтересів, виключає в його діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а самі протоколи з цієї причини не можуть бути підставою для його притягнення до відповідальності.

Приймаючи до уваги наведені вище обставини, на думку захисника, особою, якою складено протоколи, не надано суду належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушень, що йому інкримінуються, тому адвокат Кацюба М.В. у судовому засіданні просив провадження у справі про адміністративні правопорушення, передбачені частинами 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За частиною 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За положеннями ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За частиною 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За змістом абзаців 9, 10, 11 частини 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Диспозиція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За пунктом 1 примітки до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». Пунктом 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП встановлено, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Відповідно до пунктів 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобіганні корупції», особи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Отже, суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага для себе чи близьких осіб. Тобто, навіть при наявності суперечності між приватними інтересами особами та її службовими повноваженнями, обов`зковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень. Таким чином, хоча ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП настає лише за неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Так, в судовому засіданні було встановлено, що відповідно до Розпорядження Запорізького міського голови № 2481 к/тр від 29.11.2018 року «Про призначення ОСОБА_1 » ОСОБА_1 призначено головним лікарем комунальної установи «Міська клінічна лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги міста Запоріжжя» з 04.12.2018 року по 03.12.2021 року, уклавши з ним контракт. Відповідно до абз. 2 п. 29 контракту якщо після закінчення строку дії цього контракту трудові відносини фактично тривають і жодна із Сторін не вимагає їх припинення, дія цього контракту вважається продовженою на строк, на який його було укладено. Відповідно до Розпорядження Запорізького міського голови № 621 к/тр від 29.03.2019 року «Про внесення змін до контракту з ОСОБА_1 » до контракту внесено зміни у зв`язку з припиненням юридичної особи - комунальної установи «Міська клінічна лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги міста Запоріжжя» шляхом перетворення у комунальне некомерційне підприємство «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради. Відповідно до п. 5 контракту укладеного з ОСОБА_1 від 29.11.2018 року - керівник здійснює поточне (оперативне) керівництво установою, організовує його господарську, лікувально-профілактичну, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання установою завдань, передбачених законодавством, статутом установи і цим контрактом. Відповідно до п. 4.1. Статуту КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради затвердженого Розпорядженням міського голови від 24.01.2020 року № 29р підприємство є юридичною особою публічного права. Права та обов`язки юридичної особи Підприємство набуває з дня його державної реєстрації. Відповідно до п. 7.2. Статуту - поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством здійснює Директор Підприємства, який призначається на посаду і звільняється відповідно до порядку, визначеного чинним законодавством, та який відповідає чинним кваліфікаційним вимогам. Отже, директор КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР, наділений адміністративно-господарськими та організаційно-розпорядчими функціями, тобто є посадовою особою юридичної особи публічного права. Встановлено, що ОСОБА_1 інкримінується те, що він, працюючи директором КНП «МЛЕ та ШМД», тобто будучи керівником юридичної особи публічного права, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, звертався до органу управління майном очолюваного ним підприємства, а саме до Департаменту охорони здоров`я Запорізької міської ради (далі Департамент), із листами про вирішення питань про преміювання його як керівника з нагоди державних і професійних свят або щоквартального преміювання. Так, на протязі червня 2021 грудня 2022 років ОСОБА_1 підписав як директор КНП «МЛЕ та ШМД» та спрямував на розгляд Департаменту наступні листи щодо «надання дозволу на преміювання» та «прохання розглянути питання щодо преміювання»: № 01-14/978 від 30.06.2021 (протоколи №№ 59, 60), № 01-14/1801 від 20.12.2021 (протоколи №№ 69, 70), .№ 01-14/669 від 11.04.2022 ( протоколи №№ 53, 54), № 01-14/849 від 25.05.2022 (протоколи №№ 55, 56), № 01-14/977 від 28.06.2022 (протоколи №№ 57, 58), № 01-14/1141 від 03.08.2022 ( протоколи №№ 61, 62), № 01-14/1411 від 05.10.2022 (протоколи №№ 63, 64), № 01-14/1605 від 30.11.2022 (протоколи №№ 65, 66), № 01-14/1695 від 19.12.2022 (протоколи №№ 67, 68). На думку особи, що склала протоколи №№ 53-70, ОСОБА_1 , підписавши від імені очолюваного ним підприємства зазначені листи та направивши їх на розгляд Органу управління майном, вчинив адміністративні правопорушення, передбачені: - частиною 1 статті 172-7 КУпАП, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; - а також частиною 2 ст. 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в обставинах, в яких діяв ОСОБА_1 при підписанні та направленні на розгляд наведених вище листів, відсутні умови реального конфлікту інтересів, що є визначальним для вирішення цієї справи. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов`язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов`язків. Таким чином, при розгляді даної категорії справ, обов`язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об`єктивної сторони дане корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб`єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні. Так, обов`язковим елементом складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, є наявність умов реального конфлікту інтересів, що прямо передбачено диспозицією цієї статті. Поняття реального конфлікту інтересів наведене у частині 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до якої «реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень». Отже, реальний конфлікт інтересів передбачає не тільки наявність приватного інтересу, але ж і його суперечність із дискреційними повноваженнями конкретної особи суб`єкта вчинення корупційного правопорушення. Частиною 1 статті 4 Закону визначено, що Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. Пунктом 15 частини 1 статті 11 Закону серед повноважень НАЗК передбачено також надання роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цього Закону та прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів. Таким чином, роз`яснення та методичні рекомендації НАЗК мають офіційний характер та підлягають врахуванню при застосуванні норм антикорупційного законодавства. 21.10.2022 року НАЗК видано Методичні рекомендації № 13 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» (знаходяться у вільному доступі, розміщенні на офіційному сайті НАЗК). В зазначених Рекомендаціях уповноважений законом орган (НАЗК) надав офіційні роз`яснення та сформулював правову позицію Держави щодо визначення понять і термінів, які стосуються питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, а також зорієнтував уповноважені на боротьбу із корупцією органи на відокремлення типових ситуацій, в умовах яких міститься склад конкретного корупційного адміністративного правопорушення, в тому числі і передбачений відповідними частинами статті 172-7 КУпАП, від обставин, які виключають подію та склад такого правопорушення. Так, пункт 2.3. Рекомендацій роз`яснює, що приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. При цьому, дискреція це можливість діяти на власний розсуд, обираючи з декількох різних варіантів дій, рішень.

На підтвердження цієї позиції НАЗК посилається на: «Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийняті Комітетом Міністрів 11.03.1980 року на 316-й нараді: дискреційні повноваження це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин»; а також на «Методологію проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 року № 1395/5 «Про затвердження Методології проведення антикорупційної експертизи»: дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта» (див. пп. 2.3.1 Рекомендацій).

Одночасно, в цьому підпункті Рекомендацій НАЗК наводить «Ознаки дискреційних повноважень, які, зокрема: дають змогу на власний розсуд оцінювати певний юридичний факт, а також обирати одну з декількох можливих форм реагування на нього; надають можливість на власний розсуд обирати міру публічно-правового впливу щодо фізичних та юридичних осіб, його вид, розмір, спосіб реалізації; дають змогу особі обрати форму реалізації своїх повноважень; наділяють особу правом повністю або частково визначати порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення».

При цьому, науковий висновок щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією, підготовлений 01.03.2018 року за дорученням Голови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, відповідно до якого: дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи бездіяти, а якщо діяти у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо чи опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанта вибору із будь-ким.

У пункті 2.5. Рекомендацій НАЗК, відокремлюючи поняття потенційного та реального конфлікту інтересів, роз`яснив, що при реальному конфлікті інтересів особа реалізує (повинна реалізувати) свої повноваження у сфері, де наявний приватний інтерес. Це викликає суперечність між повноваженнями і приватним інтересом, яка впливає на об`єктивність вчинення дій чи прийняття рішень.

Деталізуючи та конкретизуючи наведені вище роз`яснення, НАЗК у підпункті 14.1.6 п. 14.1 розділу 14 Методичних рекомендацій наводить приклади практичного застосування вимог Закону щодо встановлення наявності чи відсутності конфлікту інтересів та його врегулювання.

Так, у прикладі 3 цього підпункту, констатуючи відсутність умов реального конфлікту інтересів в аналогічній ситуації, НАЗК звернув увагу, що попереднє погодження іншим органом або уповноваженою особою встановлення розміру стимулюючих виплат керівнику органу державної влади або місцевого самоврядування (або прирівняної до них особі) дає можливість останньому уникати конфлікту інтересів під час прийняття відповідного рішення, оскільки такі повноваження не будуть дискреційними.

Наводячи інший приклад відсутності умов реального конфлікту інтересів, НАЗК дійшов до висновку, що отримавши у визначеному законодавством порядку погодження щодо розміру власної премії, керівник державної служби, приймаючи рішення про встановлення собі стимулюючої виплати, не діятиме в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки відповідне повноваження не буде дискреційним.

При цьому, рекомендації підкреслюють, що погодження розміру стимулюючої виплати є умовою реалізації службового повноваження керівника щодо її встановлення самому собі, а не самостійним службовим повноваженням, тому вимоги ч. 1 ст. 28 Закону (повідомляти про конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів) на випадки звернення за отриманням зазначеного погодження (може здійснюватися, у тому числі, шляхом підписання та направлення письмового подання чи пропозиції) не поширюються (див. приклад 4).

Правовідносини, які є предметом правової оцінки у цій справі, є повністю подібними до прикладів, наведених у Методичних рекомендаціях. Відповідно є аналогічними і обставини погодження рішення про преміювання відповідних керівників.

Так, пунктами 1.3., 1.4., 1.5. Статуту КНП «МЛЕ та ШМД», затвердженого розпорядженням Запорізького міського голови від 24.01.2020 року № 29р та копія якого долучена до матеріалів судової справи, визначено, що вказане Підприємство засноване на комунальній власності територіальної громади міста Запоріжжя; його засновником і власником є територіальна громада міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, а органом управління майном є департамент охорони здоров`я Запорізької міської ради.

Пунктом 9.10 Статуту передбачено, що преміювання директора Підприємства здійснюється на підставі порядку, затвердженого Органом управління майном.

Умови матеріального забезпечення керівника Підприємства визначені розділом ІІІ контракту, укладеного 29.11.2018 року міським головою із ОСОБА_1 ..

Відповідно до пункту 15 Контракту, за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, керівнику нараховується заробітна плата в межах фонду оплати праці виходячи, в тому числі, і з премії, розміри якої залежить від особистого внеску в загальні результати роботи установи. Розмір премії встановлюється відповідно до положення про преміювання за погодженням з Органом управління майном.

Пунктом 16 Контракту передбачено, що преміювання Керівника, встановлення йому надбавок і доплат до посадового окладу, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням Органу управління майном.

Питання матеріального зацікавлення очільників закладів охорони здоров`я міста Запоріжжя, врегульоване Порядком преміювання керівників комунальних некомерційних підприємств галузі охорони здоров`я міста Запоріжжя, затвердженого наказом департаменту охорони здоров`я міської ради від 30.12.2020 року № 372 (далі Порядок).

Пунктом 1.3. Порядку передбачено, що преміювання Керівника здійснюється відповідно до його особистого внеску в загальні результати роботи, а також до державних і професійних свят, ювілейних дат та здійснюється за рішенням департаменту охорони здоров`я міської ради (далі - Органом управління майном).

Щоквартальне преміювання Керівника здійснюється за рішенням Органу управління майном та згідно з наказом по підприємству, а преміювання за виконання особливо важливої роботи, з нагоди святкування ювілейних дат, державних та професійних свят або з інших підстав здійснюється на підставі наказу Органу управління майном в межах коштів, передбачених на оплату праці (п.п.1.6, 2.4 Порядку).

Процедура прийняття рішення передбачена розділом 3 Порядку, згідно якого підставою для погодження відсотку премії є звернення підприємства щодо преміювання Керівника до Органу управління майном. Разом із зверненням надається довідка про виконання умов преміювання Керівника підприємства (п. 3.1.).

При цьому, зазначена Довідка на розгляд Органу управління майном, який визначає відсоток премії Керівника, надається саме Керівником разом із пояснювальною запискою за підписом Керівника (див. пункти 3.1, 3.2. Порядку).

Пункт 3.3. Порядку містить імперативний припис про те, що розрахунок відсотка преміювання Керівника підприємства погоджується Органом управління майном та заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, що і є підставою для видання наказу Органом управління майном про преміювання Керівника.

Таким чином, відповідно до положень Порядку:

- дискреційні повноваження із прийняття рішення про преміювання ОСОБА_1 як керівника КНП «МЛЕ та ШМД», а також визначення розміру премії, належали на момент наведених у протоколах подій виключно Органу правління майном Департаменту охорони здоров`я ЗМР та відповідному заступнику міського голови;

- у ОСОБА_1 як керівника юридичної особи публічного права відсутні повноваження щодо вирішення питання про преміювання себе, а також про визначення розміру відповідної премії;

- право підпису під документами щодо звернення до Департаменту про преміювання Керівника, має лише особисто чинний керівник закладу охорони здоров`я; будь-хто з інших посадових осіб Підприємства звертатися до Органу управління майном не має права.

Додаткові докази відсутності у ОСОБА_1 як керівника очолюваного ним підприємства дискреційних повноважень щодо прийняття рішення про преміювання, а тим більш визначення розміру премії, надані суду особою, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення.

Так, відповідно до листів департаменту охорони здоров`я міської ради від 23.12.2021 року № 6211/03-15/01, від 14.12.2022 року № 3420/03-15/01, від 22.12.2022 року №3600/03-15/01, Органом управління майном було відмовлено у погодженні преміювання керівника КНП «МЛЕ та ШМД» за результатами розглядів його листів від 20.12.2021 року № 01-14/1801, від 30.11.2022 року № 01-14/1605 та від 19.12.2022 року № 01-14/1695 відповідно (протоколи №№ 65-70 та додані до них матеріали).

Разом з цим, захисником у судовому засіданні були надані листи «Про преміювання директора» (від 30.06.2021 року № 01-14/978, від 20.12.2021 року № 01-14/1801, від 28.06.2022 року № 01-14/977, від 03.08.2022 року № 01-14/1141, від 05.10.2022 року № 01-14/1411, від 30.11.2022 року № 01-14/1605, від 19.12.2022 року № 01-14/1695), підписані заступником директора, які були повернуті без розгляду адресатом департаментом охорони здоров`я міської ради, у зв`язку із їх підписанням неналежною, на думку Органу управління майном, особою.

Зазначені документи є додатковими доказами як правомірності дій ОСОБА_1 при письмовому зверненні до Органу управління майном з приводу свого преміювання, з огляду на вимоги Порядку, так і доказом відсутності умов реального конфлікту інтересів, з огляду на позицію НАЗК, викладену у Методичних рекомендаціях від 21.10.2022 року № 13.

Суд вважає, що наведені письмові доказі вказують на те, що Орган управління Підприємством не тільки не вбачав в діях ОСОБА_1 будь-яких порушень законодавства, в тому числі і антикорупційного, але ж і сам орієнтував його на певний правомірний спосіб поведінки.

Документи, які видані Департаментом за результатами розгляду наведених листів «Про преміювання» та які містяться в матеріалах судової об`єднаної справи (у вигляді наказів про преміювання або листів про відмову у погодженні цього), є доказом того, що ОСОБА_1 жодного разу не приймав особисто рішень про своє преміювання ані по суті, ані щодо розміру премії.

Докази невідповідності документів, які видані Департаментом за результатами розгляду наведених листів «Про преміювання» та які містяться в матеріалах судової об`єднаної справи (у вигляді наказів про преміювання або листів про відмову у погодженні цього), суду прокурором не надані.

Дані про скасування вказаних листів з підстав невідповідності їх чинному законодавству суду також не надані, тобто листи є чинним.

Таким чином, дії ОСОБА_1 в умовах зазначених обставин повністю відповідали вимогам чинного законодавства, в тому числі і його вимогам щодо запобігання корупції.

Аналізуючи наведені положення порядку преміювання керівників закладів охорони здоров`я міста Запоріжжя, обставини справи та письмові докази, долучені до матеріалів судової справи, суд приходить до висновку про відсутність дискреційних повноважень у ОСОБА_1 щодо прийняття рішення про преміювання себе та щодо визначення розміру такої премії.

Зазначена обставина наряду із відсутністю доказів прийняття особисто ОСОБА_1 рішень про своє преміювання виключає наявність умов реального конфлікту інтересів при підписанні та наданні наведених вище листів на адресу Департаменту, які були підписані ОСОБА_1 як керівником КНП «МЛЕ та ШМД».

В свою чергу, відсутність умов реального конфлікту інтересів виключає в діях ОСОБА_1 склад адміністративно-караних корупційних правопорушень, що йому інкримінуються, оскільки:

- в нього не виникнув передбачений законом обов`язок повідомити про наявність реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП;

- він не вчиняв дій, а тим більше не приймав рішень, в умовах реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Щодо повідомлення про конфлікт інтересів «безпосереднього керівника», суд зазначає наступне.

Положення п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Таким чином, необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності на підставі ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, в разі наявності у такої особи безпосереднього керівника, є встановлення факту неповідомлення особою про наявність у неї реального конфлікту інтересів саме безпосередньому керівнику, а не будь-якому іншому суб`єкту публічних правовідносин.

Як вбачається зі змісту протоколів №№ 53, 55, 57, 59, 61, 63, 65, 67, 69 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, останньому інкримінується те, що він «не повідомив безпосереднього керівника про виникнення конфлікту інтересів під час підписання» наведених вище листів про преміювання.

При цьому, в жодному з цих протоколів не зазначається конкретна посадова особа, в безпосередньому підпорядкуванні якої знаходився ОСОБА_1 в період 2021-2022 років, або інша особа або орган, які ОСОБА_1 був зобов`язаний повідомити про наявний реальний конфлікт інтересів.

Зазначені протоколи посилаються на лист Запорізької міської ради від 07.02.2023 року № 09-11/004 та лист виконавчого комітету Запорізької міської ради від 22.02.2023 року № 02663/03.3-20/02, відповідно до яких впродовж 2021-2023 років на адресу цих органів не надходило повідомлень про виникнення потенційного чи реального конфлікту інтересів від директора КНП «МЛЕ та ШМД» ОСОБА_1 .

В той же час, ОСОБА_1 не є працівником Запорізької міської ради та її виконавчого комітету, не входив та не входить до їх складу, а тим більш вони не мають статусу «безпосереднього керівника» відносно директора КНП «МЛЕ та ШМД». З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що наведені листи не можуть слугувати належним доказом вини ОСОБА_1 .

Не зазначення в протоколах особи або органу, які нібито ОСОБА_1 був зобов`язаний повідомити про реальний конфлікт інтересів, виключає в його діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а самі протоколи з цієї причини не можуть бути підставою для його притягнення до відповідальності.

Аналогічний правовий висновок сформульовано у постанові Запорізького апеляційного суду від 18.11.2022 року в справі № 334/2618/22, якою було закрито провадження в справі про притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП саме з огляду на відсутність конкретизації у протоколах про адміністративне правопорушення особи «безпосереднього керівника».

Отже, приймаючи до уваги наведені вище обставини, особою, якою складено протоколи, не надано суду належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушень, що йому інкримінуються.

При цьому, під час розгляду справи судом не було встановлено у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, адже дискреційні повноваження із прийняття рішення про преміювання ОСОБА_1 як керівника КНП «МЛЕ та ШМД», а також визначення розміру премії, належали на момент наведених у протоколах подій виключно Органу правління майном Департаменту охорони здоров`я ЗМР та відповідному заступнику міського голови; у ОСОБА_1 як керівника юридичної особи публічного права відсутні повноваження щодо вирішення питання про преміювання себе, а також про визначення розміру відповідної премії; право підпису під документами щодо звернення до Департаменту про преміювання Керівника, має лише особисто чинний керівник закладу охорони здоров`я; будь-хто з інших посадових осіб Підприємства звертатися до Органу управління майном не має права.

Разом з тим, враховуючи усі обставини цієї справи та аналізуючи відповідне антикорупційне законодавство України у сукупності, судом достовірно встановлено, що у даному випадку у ОСОБА_1 не виникнув передбачений законом обов`язок повідомити про наявність реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП; ОСОБА_1 не вчиняв дій, та не приймав рішень, в умовах реального конфлікту інтересів, що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Таким чином, ретельно дослідивши та перевіривши в ході розгляду справи усі наявні в справі докази, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складів правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7 і ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за обставин, викладених як у протоколах про адміністративні правопорушення, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання її винною у вчиненні цих правопорушень під час розгляду справи встановлено не було. При цьому всі можливості для усунення сумнівів судом вичерпані, а сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє їх спростувати у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_1 дій, направлених на порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів (не повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів).

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, яка має пріоритет над національним законодавством і згідно якої доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом (рішення від 14.02.2008 року у справі Кобець проти України (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі Авшар проти Туреччини (Avsar v. Turkey). Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження в справі про адміністративні правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 221, 245, 247, 251, 252, 280, 283-285 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях події і складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена протягом 10-ти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуть до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 цього Кодексу до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.О. Макаров