ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнецов Д.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.к. НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №045652 від 17.08.2023, ОСОБА_1 06.08.2023 о 19:30 год., знаходячись у дворі будинку АДРЕСА_2 , вчинила дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме ображала нецензурною лайкою.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, пояснила, що конфлікт спровокувала ОСОБА_2 , яка припаркувала свій автомобіль на території дитячого майданчика, та прийшла розбиратися, пред`являти претензії до неї, оскільки її дитина футбольним м`ячем попала в авто. В ході спору та лайки саме ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою.

Суддя, вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В матеріалах справи міститься заява та пояснення ОСОБА_2 , яка просять прийняти міри відносно сусідки ОСОБА_3 , яка вчинила конфлікт, в ході якого виражалася на її адресу нецензурною лайкою.

Аналогічні дані містяться в рапорті співробітника поліції від 18.08.2023.

Між тим, згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_4 , остання зазначила, що 06.08.2023 ОСОБА_5 виражалася словами нецензурної лайки, поводила себе агресивно, та в подальшому почала словесно ображати ОСОБА_1 .

На відеозаписі, долученого до матеріалів справи, також не зафіксовано, що ОСОБА_1 в ході конфлікту виражається нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 .

Будь-яких інших доказів вчинення ОСОБА_1 та вчинення нею інкримінованого правопорушення не наведено. В той час як позиція ОСОБА_1 щодо її непричетності до пошкодження майна була та залишається незмінною.

17 липня 1997 року Верховна Рада України ратифікувала Європейську конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі - Конвенція) є частиною національного законодавства України, і підлягає застосуванню нарівні з національним законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява №7460/03) правопорушення, яке розглядаються, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до положень ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного вище, оцінивши докази які повинні відповідати такому рівню доказування, який не залишив би жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини порушника, суддя доходить висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.280, 284 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП України закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя: Д.В.Кузнецов