ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8710/23
провадження № 3/753/3932/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м.Києва Осіпенко Л.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Дарницького УП ГУНП у м.Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18.05.2023 близько 21 год. 00 хв., ОСОБА_1 вигулював собаку породи «Хаскі» без намордника та повідка, у результаті чого вона вкусила потерпілу ОСОБА_2 , завдавши шкоду здоров`ю останній, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв та клопотань від нього не надходило.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, додані до нього письмові докази, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП, підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами:

1)даними протоколу серії ВАВ №275560 від 24.05.2023 року у якому викладено обставини вчинення ОСОБА_1 вищевказаного правопорушення;

2) заявою ОСОБА_2 про вчинення правопорушення від 18.05.2023 року;

3) наданими в суді поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , відповідно до яких остання перебувала на лавці разом з подругою, сестрою та власною собакою породи «Шпіц» (яка була поруч на повідку) біля будинку свого проживання, що розташований за адресою: по АДРЕСА_2 . В той час відчинились двері будинку, з яких вибігла собака породи «Хаскі», яка належить ОСОБА_1 , яка спочатку побігла на прилеглу територію, побачивши «Шпіца» підбігла до ОСОБА_2 та почала лаяти. Взявши свою собаку на руки, «Хаскі» вкусила її за руку.

4) ксерокопією довідки КНП «КМКЛ №1 травмпункт №180 від 18.05.2023 року, згідно якої ОСОБА_2 зверталась до травмпункту для обробки рани від укусу.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст.252 КУпАП).

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Відсутність хоча б одного з них виключає склад правопорушення в цілому.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобами фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 3 ст.154 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях), що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Статтею 4 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» (далі Закон), сфера дії якого поширюється на відносини, що виникають у зв`язку з утриманням тварин та поводженням із ними фізичних та юридичних осіб, встановлені основні принципи захисту тварин від жорстокого поводження, а саме поводження з тваринами ґрунтується на таких принципах, як утримання і поводження з домашніми тваринами без мети заподіяння шкоди як оточуючим, так і самій тварині.

Відповідно до положень ст.9 цього Закону дозволяється утримувати домашніх тварин у вільному вигулі на ізольованій території, добре огородженій території (в ізольованому приміщенні) на прив`язі або без неї. Особи, які утримують домашніх тварин, мають право з`являтися з ними поза місцями їх постійного утримання (супроводжувати їх). При цьому, особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити, зокрема, безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною. При супроводженні домашніх тварин не допускається залишати їх без нагляду.

Фізичні та юридичні особи, які утримують домашніх тварин, зобов`язані не допускати порушень прав і законних інтересів інших фізичних і юридичних осіб та не створювати загрози безпеці людей, а також інших тварин.

Статтею 12 Закону визначено особливості права власності та інших речових прав на тварин, зокрема передбачено, що шкода, заподіяна особі або майну фізичної особи, а також шкода, заподіяна майну юридичної особи твариною, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її утримує.

Також, ст.9 Закону передбачено, що правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування.

Таким чином, ОСОБА_1 як власник собаки, що є джерелом підвищеної небезпеки, зобов`язаний був не допустити самовигул, стежити за тим, щоб вона не спричинила шкоди здоров`ю та майну інших осіб.

Незважаючи на те, що ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, його вина підтверджується вищеописаними матеріалами справи, які є належними доказами в розумінні ст.251 КУпАП.

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Слід зазначити, що адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.154 КУпАП є одним із найнебезпечнішим правопорушень в галузі житлових прав громадян, житлово-комунального господарства та благоустрою, оскільки заподіює шкоду здоров`ю людей або їх майну, а наслідком правопорушення, яке є предметом розгляду, є заподіяння шкода, завдана майну особи. Крім цього, у заявах та повідомленнях, долучених до вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення, мова йде й про заподіяння шкоди й психологічному здоров`ю дитини.

Враховуючи наведене, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_1 допустив порушення правил утримання домашньої тварини, не забезпечив утримання собаки на ізольованій території, допустив її самовільний вигул без супроводу та нагляду господаря, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю особи, а тому в його діях є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст. 33-35 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, ту обставину, що ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 154 КУпАП притягується вперше, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суддя вважає за необхідне призначити останньому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн. на користь держави.

Відповідно до ст. 29 КУпАП конфіскація предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення, полягає в примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду. Конфісковано може бути лише предмет, який є у приватній власності порушника, якщо інше не передбачено законами України. Особливості порядку застосування конфіскації тварин встановлюються цим Кодексом та іншими законами України.

Відтак, було встановлено, що в матеріалах справи відсутні достатні дані щодо собак які б дозволили відрізнити собак з-поміж інших тварин даного виду. Окрім того, відсутній протокол вилучення собаки, якщо таке вилучення мало місце. Відсутність цих відомостей позбавляє суд можливості вирішити питання щодо конфіскації тварини.

Тому, з урахуванням вищевказаного, суд вважає за необхідне призначити порушнику адміністративне стягнення без конфіскації тварини.

Керуючись ст.ст. 23, 29, 268, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним за ч.3 ст.154 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) гривень 00 копійок.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в дохід держави в розмірі 536 грн. 80 коп.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання три місяці з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Роз`яснити, що у разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Л.М.Осіпенко