ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/4698/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Якусик О.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 123257, 15 червня 2023 року о 15 год. 20 хв. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 1, кафе «БАР», здійснювала роздрібну торгівлю алкогольними напоями без марок акцизного податку, а саме коньяк "BOLERO and COMPANY", чим порушила вимогу Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, та тютюнових виробів", тим самим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибула, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

За таких обставин, беручи до уваги скорочені строки на розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП, вважаю за можливе розглядати справу за відсутності ОСОБА_1 .

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши матеріали справи, зокрема, протокол від 15.06.2023, серія ГП №123257, протокол огляду та вилучення від 15.06.202, рапорт інспектора УПП у м. Києві ДПП Осадчого Л.О., суд дійшов таких висновків.

Частиною першою статті 156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, полягає у здійсненні роздрібної або оптової торгівлі спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібної торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Тому для притягнення особи до відповідальності за ст. 156 КУпАП слід встановити, чи здійснювалась роздрібна торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення та наданих матеріалах відсутні будь-які докази на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, відсутні будь-які дані щодо фіксації факту роздрібної торгівлі, тобто здійснення саме продажу алкогольних напоїв без марки акцизного податку, відсутні будь-які дані щодо передачі їх будь-яких особам, отримання від останніх грошових коштів (виручки) за продаж товарів, відсутні пояснення свідків, які б придбали відповідні товари у приміщенні, розрахункові документи тощо. Крім того, з матеріалів справи не вбачається, що вилучена продукція розливається на продаж з тари, яка не має марки акцизного податку, що могло би свідчити про порушення правил торгівлі.

При цьому, сам факт вилучення в приміщені певних товарів (алкогольних напоїв), про що зазначено у відповідному протоколі, на думку суду не є беззаперечним доказом здійснення торгівлі ними саме ОСОБА_1 .

Досліджені судом докази не доводять факту здійснення ОСОБА_1 роздрібної торгівлі алкогольними напоями без марок акцизного податку, а отже і наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.

За вищезазначених обставин, відповідно до вимог чинного законодавства України усі сумніви щодо доведеності вини особи мають тлумачитись на її користь.

З урахуванням досліджених матеріалів справи та з урахуванням того, що адміністративний матеріал не містить належних та допустимих доказів, які підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 156 КУпАП належними та допустимими доказами, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 156 КУпАП слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 156, 251, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 156 КУпАП, закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Якусик