Справа 229/4162/23
Номер провадження 3/229/2509/2023
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши матеріали, які надійшли з ДВКР ОТУ "Лиман", про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця с. Уладівське Калинівського району Вінницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , який служить: військова частина НОМЕР_2 , старший оперативний черговий відділення напрямків командного пункту штабу військової частини НОМЕР_2 , майор, за ч. 1 ст. 212-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

з протоколу №17/6/3-2037 від 14.06.2023 р. вбачається, у результаті вжитих заходів, в установленому законом порядку, було отримано достатню інформацію, яка вказувала на те, що громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді оперативного чергового відділення напрямків командного пункту штабу в/ч НОМЕР_2 , в порушення вимог законодавства у сфері охорони інформації з обмеженим доступом здійснив незаконне підключення мобільного телефону до ПЕОМ 4 категорії на якій зберігається і обробляється інформація з обмеженим доступом з грифом «Для службового користування».

Так, під час проведеного 14.06.2023 року огляду електронної інформації, яка зберігається в пам`яті ПЕОМ (марка «Lenovo», інвентарний номер 1113/307/209), яка розміщена у службовому приміщенні командного пункту в/ч НОМЕР_2 ( АДРЕСА_3 ), було виявлено що громадянин ОСОБА_1 04.06.2023 о 15:46 підключав власний мобільний телефон, «Samsung Galaxy M14» до ПЕОМ.

Встановлено, що вищезазначена ПЕОМ є службовою, перебуває на обліку у в/ч НОМЕР_3 (інвентарний номер 1113/307/209), комплексна система захисту інформації на ній впроваджена, на ній дозволено обробляти інформацію із обмеженим доступом із грифом «Для службового користування».

Враховуючи, що сучасні мобільні телефони мають постійно доступ до мережі Інтернет, міг статися витік службової інформації з грифом «Для службового користування».

Поряд із тим, відповідно до вимог п. 4.2 Інструкції адміністратору безпеки та користувачам від несанкціонованого доступу до автоматизованої системи класу "1" до автоматизованих систем призначених для обробки інформації з обмеженим доступом заборонено підключати будь-які сторонні пристрої.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч.1 ст. 212-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення («Порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію»), а саме: незаконне підключення сторонніх пристроїв до автоматизованої системи в якій зберігається та обробляється службова інформація.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином. Про складання відносно нього протоколу був повідомлений, про що свідчить підпис у протоколі про адміністративне правопорушення. Також в матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутністю, свою вину визнає, просить суворо не карати.

Відповідно до ст.268 КУпАП, присутність особи-правопорушника при розгляді справи про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 212-5 КУпАП не є обов`язковим, суддя вважає, що справу можливо розглядати без особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Положеннями ч.2 ст.7 КУпАП визначено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договорами», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколу про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Дослідивши матеріали, які надійшли до суду, суд приходить до висновку, що дана справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з таких підстав.

Відповідно до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: суть адміністративного правопорушення.

Згідно з ч.1 до ст.212-5 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, що призвело до розголошення такої інформації.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона.Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері обліку, зберігання і використання документів та інших носіїв інформації, які містять службову інформацію. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні порядку обліку, зберіганні і використанні документів та інших носіїв інформації, які містять службову інформацію, яке призвело до розголошення такої інформації.

Ці елементи, є обов`язковими для визначення наявності об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, і їх відсутність свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення у діях особи.

Отже, згідно з диспозицією, ч.1 ст. 215-5 КУпАП відноситься до правопорушень з матеріальним складом, оскільки передбачає факт розголошення службової інформації, який вже відбувся.

В судовому засіданні досліджені протокол №17/6/3-2037 від 14.06.2023 р. про адміністративне правопорушення та додані до нього документи з яких не вбачається, що дії майора ОСОБА_1 (підключення до ПЕОМ 04.06.2023 р. о 15:46 годині власного мобільного телефону) призвели до витіку службової інформації з грифом "Для службового користування".

Отже подія, що стала підставою для складання відносно ОСОБА_1 протоколу №17/6/3-2037 від 14.06.2023 р. не містить складу адміністративне правопорушення.

В доданій до протоколу заяві від 14 червня 2023 р. ОСОБА_1 визнає свою вину та просить суд суворо його не карати.

Сам по собі факт визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом та не звільняє від обов`язку надання особами, уповноваженими на складання протоколів про адміністративні правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, що сформульовані у п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», з посиланням на п.282 рішення у справі «Авраш проти Туреччини», доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних

презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишитися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відсутність належних та допустимих доказів по справі, позбавляються суддю можливості перевірити правильність встановлення як суб`єктивних так і об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212-5 КУпАП.

Таким чином, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши у сукупності надані докази, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212-5 КУпАП.

Згідно зі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративні правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212-5 КУпАП, а тому провадження в даній справі підлягає закриттю.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 247,283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 212-5 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в порядку, передбаченому ст. 294 КУпАП, до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Т. Л. Панова