Єдиний унікальний номер 205/5616/23
Номер провадження3/205/2866/23
Справа № 205/5616/23
Провадження № 3/205/2866/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2023 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Федотова В.М., розглянувши адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності, яка надійшла з ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: фізичну особу неможливо однозначно ідентифікувати, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ВАВ № 927224 від 25.05.2023 року встановлено, що 25.05.2023 року о 09:30 годин ОСОБА_1 у приміщенні торгового павільйону «Techno case», що розташований за адресою: м. Дніпро, проспект І. Мазепи, 58, здійснив продаж електронних пристроїв для куріння, які не мають марок акцизного збору встановленого зразку.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим судом про дату, час та місце слухання справи в судове засідання не з`явився, причин поважності своєї неявки суду не надав, тому суд, вважаючи його причини неявки не поважними, розглядає справу за його відсутності на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вжити якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Суддя, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Частиною 1 статті 156 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Вказана стаття є бланкетною нормою, і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно зазначати, яка саме норма Закону порушена. Однак, у протоколі щодо ОСОБА_1 відсутнє посилання на конкретний нормативний акт, який ним було порушено.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП полягає в здійсненні роздрібної або оптової торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій.

Статтею 1 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» визначено, що ліцензія (спеціальний дозвіл) - документ, що засвідчує право суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) на провадження одного із зазначених у цьому Законі видів діяльності протягом визначеного строку.

Згідно із ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення даної справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної, потерпілих, свідків, речовими доказами та іншими документами.

У протоколі про адміністративне правопорушення ВАВ № 927224 від 25.05.2023 року вказано, що ОСОБА_1 здійснював реалізацію товару, знаходячись у приміщенні торгового павільйону «Techno case», при цьому доказів того, що він є суб`єктом господарювання та здійснював господарську (підприємницьку) діяльність від свого імені, матеріали справи не містять, як і не містять будь-яких доказів перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах з конкретним суб`єктом підприємницької діяльності (ФОП чи юридичною особа).

Протокол про адміністративне правопорушення не містить належного викладення обставин події, не зазначено найменування товару, кількість, яку було продано, за яку вартість та за яких обставин, тобто зміст правопорушення конкретно і належно не викладено, при цьому, свідки вчинення адміністративного правопорушення відсутні.

Так, в матеріалах справи відносно ОСОБА_1 будь-які докази, які б підтверджували факт торгівлі товаром без марок акцизного збору відсутні. Також відсутні пояснення свідків та інші докази, які б підтверджували сам факт продажу і місце його здійснення. Таким чином, у матеріалах справи недостатньо доказів для встановлення об`єктивної сторони правопорушення.

Надані фотознімки приміщення торгового павільйону, його внутрішньої частини, а також різного типу електронних пристроїв не можуть бути належним та достатнім доказом на підтвердження вини ОСОБА_1 .

Згідно із ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи те, що зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення склад правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 156 КУпАП не доведений, за таких обставин, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Відтак, справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, яка передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 251, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч. 1 ст. 156 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Федотова В.М.