Справа № 369/4810/23
Провадження № 3-зв/369/5/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

28.04.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, розглянувши заяву захисника Цимбал М. А., яка діє в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенка В. В. у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

встановила:

Заява захисника Цимбал М. А., яка діє в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенка В. В. у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, надійшла до Києво-Святошинського районного суду Київської області та передана у провадження судді Козак І. А., відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 25 квітня 2023 року, та фактично отримана лише 26 квітня 2023 року.

Захисник Цимбал М. А., яка діє в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою заяву обґрунтовує тим, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться справа про адміністративне правопорушення (№ 369/4810/23) стосовно ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 30 березня 2023 року серії ААД № 335370, ОСОБА_1 20 жовтня 2022 року о 07:50 год. по вул. Центральній, 118 в с. Святопетрівське Бучанського району Київської області, керуючи автомобілем «Volkswagen Passat», днз НОМЕР_1 , перед зміною напрямку руху не переконався, що це буде безпечно та не створить перешкоди іншим учасникам дорожнього руху, чим створив аварійну ситуацію водію автомобіля «Chevrolet Aveo», днз НОМЕР_2 , який рухаючись в зустрічному напрямку різко змінив напрямок руху та скоїв наїзд на металеву огорожу. В результаті ДТП автомобіль «Chevrolet Aveo», днз НОМЕР_2 , отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками.

Справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності перебуває у провадженні судді Лисенка В. В., який розглядав та приймав рішення у справі про адміністративне правопорушення № 369/11091/22 щодо іншого учасника цієї ж дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_2 водія автомобіля «Chevrolet Aveo», днз НОМЕР_2 .

21 листопада 2022 року суддею Лисенком В. В. за результати розгляду зазначеної справи, ухвалено постанову, якою справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , за ст. 124 КУпАП закрито, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддею Лисенком В. В. вже досліджувалися обставини саме цієї ДТП, ним фактично зроблено висновок про винуватість або невинуватість її учасників, зазначений суддя невідворотно буде змушений повторно з`ясовувати обставини та повторно давати їм оцінку, досліджувати докази, які ним вже частково були з`ясовані та досліджені при розгляді попередньої справи.

Це дає підстави вважати, що існують обставини, які у стороннього спостерігача можуть викликати обґрунтовані сумніви в неупередженості судді Лисенка В. В. при розгляді вказаної справи.

У зв`язку з чим захисник просила передати справу для повторного авторозподілу.

У судовому засіданні захисник Цимбал М. А. заяву про відвід судді підтримала та просила її задовольнити. При цьому, просила розглядати заяву про відвід судді за відсутності ОСОБА_1 .

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенко В. В. та ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися. Про дату та час судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Будь-яких клопотань про їх участь в судовому засіданні не надходило, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, оскільки їх явка до судового засідання не є обов`язковою.

Дослідивши подану заяву про відвід та матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

05 квітня 2023 року у провадження судді Лисенка В. В. надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ст. 124 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 335370 від 30 березня 2023 року, ОСОБА_1 , керуючи автомобілем «Volkswagen Passat», днз НОМЕР_1 , 20 жовтня 2022 року о 07:50 год. по вул. Центральній, 118 в с. Святопетрівське Бучанського району Київської області, перед зміною напрямку руху не переконався, що це буде безпечно та не створить перешкоди іншим учасникам дорожнього руху, чим створив аварійну ситуацію водію автомобіля «Chevrolet Aveo», днз НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , який рухаючись в зустрічному напрямку різко змінив напрямок руху та скоїв наїзд на металеву огорожу. В результаті ДТП автомобіль «Chevrolet Aveo», днз НОМЕР_2 , отримав механічні пошкодження.

21 листопада 2022 року суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенком В. В. було винесено постанову відносно ОСОБА_2 , результатом розгляду є закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , за ст .124 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З вищенаведеного вбачається, що суддею Лисенком В. В. вже досліджувалися обставини дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 20 жовтня 2022 року, ним фактично зроблено висновок про винуватість або невинуватість її учасників, тобто зазначений суддя невідворотно буде змушений повторно з`ясувати обставини та повторно давати їм оцінку, досліджувати докази, які ним вже частково були з`ясовані та досліджені при розгляді попередньої справи.

У діючому КУпАП відсутня стаття, яка б передбачала відвід судді, однак діючі КПК України, ЦПК України та КАС України, мають відповідні статті про відвід (самовідвід) судді, а тому вважаю за доцільне при розгляді даної справи застосувати аналогію права, тому, суд керується вимогами п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з п. 12 висновку N 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" від 01.01.2001 незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

У п. п. 49, 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини "Білуха проти України" від 09.11.2006 (заява № 33949/02) зазначається, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Так, згідно з п. 4 рішення Ради суддів України № 34 від 08 червня 2017 року судам роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Відповідна позиція викладена, зокрема, в ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суд від 16 вересня 2021 року у справі №577/1512/21).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини з метою забезпечення існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод слід виключити будь-який обґрунтований сумнів безсторонності суду.

Відповідно до п.п. 2.5., 4.4. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі. Суддя не бере участі в розгляді справи, якщо будь-хто із членів його родини виступає як представник будь-якої сторони чи в іншій формі має відношення до справи.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Білуга проти України», «Ветштан проти Швейцарії» важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Зважаючи на те, що суддя Лисенко В. В. уже досліджував обставини саме цієї дорожнього-транспортної пригоди та ним фактично зроблено висновок про винуватість або невинуватість її учасників, що дає підстави вважати, що існують обставини, які у стороннього спостерігача можуть викликати обґрунтовані сумніви в неупередженості судді Лисенка В. В. при розгляді вказаної справи, а тому заявлений відвід підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись п. 4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року № 34, Законом України «Про судоустрій та статус суддів», ст.ст. 7, 33, 124 , 221, 245, 266, 283, 284, 294 КУпАП, ст.75-81 КПК України, суддя,

постановила:

Заяву захисника Цимбал М. А., яка діє в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенка В. В. у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення задовольнити.

Відвести суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенка В. В. від участі у розгляді справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення та передати справу для повторного авторозподілу.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя І. А. Козак