Єдиний унікальний номер 317/3553/23
Номер провадження 3/317/1485/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Запорізького районного суду Запорізької області Громова І.Б., розглянувши матеріал, який надійшов з Мелітопольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює власником ПП «Харвест-Індустріаліс», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 , інші відомості суду не відомі,

за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 444830 від 20.06.2023, 20.06.2023 о 09:30 год. за адресою мешкання: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство стосовно матері ОСОБА_2 психологічного характеру, що виражалось у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою образливими словами та економічного характеру, що виражалось у висловлюванні негайного залишення будинку та проживання в ньому, фізичного характеру, що виражалось в штовханні, чим порушив ЗУ «Про протидію та запобігання домашнього насильства», в наслідок чого мати налякана та побоюється за своє життя, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 частково підтвердив обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, вину не визнав. Пояснив суду, що він є власником 1/2 частини будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаному будинку він проживає разом зі своєю дружиною та малолітньою дитиною з кінця лютого 2022 року, після початку повномасштабного вторгнення РФ до України. Власником іншої 1/2 частини вказаного будинку є мати ОСОБА_1 ОСОБА_2 , яка також проживає у цьому будинку. Зауважив, що з його матір`ю у нього склались неприязні стосунки після того, як він зі своєю родиною почав жити у будинку. Стосовно ситуації, яка склалась 20.06.2023 зауважив, що свою матір він не ображав, нецензурною лайкою на її адресу не висловлювався, жодного насильства до неї не застосовував. У свою чергу, мати в черговий раз ображала всю його родину та висловлювалась в його бік нецензурною лайкою. Працівників поліції викликала матір через те, що їй заважала собака, яка була налякана після гучних звуків, які були викликані обстрілами на вулиці.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Мульченко Є.В. у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_1 жодних ударів чи тілесних ушкоджень своїй матері не наносив, не штовхав її. Саме ОСОБА_2 із незрозумілих причин створила конфліктну ситуацію, перша почала ображати сина, істерично кричати та лякати малолітню дитину доньку ОСОБА_1 , яка також перебувала у будинку. Захисник повідомив, що після подій 20.06.2023 на ОСОБА_2 склали протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Захисник стверджував, що, на думку захисту, 20.06.2023 між ОСОБА_1 та його матір`ю ОСОБА_2 стався саме конфлікт, а не домашнє насильство. Оскільки насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплене агресією і бажанням завдати шкоди, а не прагненням розв`язати спір. Передумовою конфліктною ситуації у даному випадку є не ознаки домашнього насильства, а можливо тривожний стан матері, викликаний війною в державі, а також її нестійкий психічний стан. Просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 підтвердила обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення. Пояснила суду, що 20.06.2023 їй у будинку заважала собака, яка страждала через те, що її закрили в туалеті, вона намагалась допомогти їй та почала тягнути собаку ременем за шию, проте витягнути їй не вдалось. На її звернення до сина ОСОБА_1 заспокоїти собаку, він почав агресивно себе поводити та почав погрожувати їй. У зв`язку з цим потерпіла викликала поліцію та зазначила, що у її будинку знаходиться кривдник її син. Жодних доказів на підтвердження своїх доводів потерпіла суду не надавала. Окремо зазначила, що вона постійно спілкується з психологом з приводу свого неврівноваженого психологічного стану та повідомила про те, що якось до неї вже приїздила бригада швидкої допомоги у зв`язку з її збудженим психологічним станом.

Раніше у судовому засіданні свої пояснення надала свідок події: дружина ОСОБА_1 ОСОБА_3 , яка пояснила, що ОСОБА_2 постійно конфліктує з нею, з сином та малолітньою онучкою, виражається в їх адресу нецензурною лайкою, лякає дитину, навмисно штовхає та створює загрозу життю та здоров`ю всій родині. 20.06.2023 в черговий раз ОСОБА_2 створила конфліктну ситуацію та сама ж і викликала поліцію.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктивну сторону цього правопорушення складають певні дії (бездіяльність), реальне настання шкідливих наслідків (реальна ймовірність їх настання) та причинний зв`язок між ними.

За приписами п. 3 ч. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» № 2229-VIII від 07.12.2017, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Суд приходить до висновку, що при розгляді справ за ст. 173-2 КУпАП слід розрізняти поняття «сварка», «конфлікт», «насильство».

Системний аналіз існуючого національного та міжнародного законодавства свідчить про те, що домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод. В той час, під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Таким чином, самі по собі, зокрема, нецензурні висловлювання під час сварки, не формують собою домашнє насильство та утворюють склад адміністративного правопорушення лише у тому випадку, коли такі спрямовані на обмеження волевиявлення особи, якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Суд звертає увагу, що вчинення будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру, повинно бути підтверджено поясненнями свідків, потерпілих або іншими доказами, визначеними у ст.ст. 269, 272 КУпАП, що є необхідним елементом складу даного правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен чітко відповідати приписам ст. 256 КУпАП, особливо в частині викладення фабули правопорушення, яка, як зазначено вище фактично є обвинуваченням.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Наказом МВС України № 1376 від 06.11.2015 затверджено Інструкцію з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції (надалі Інструкція). У п. 15 Розділу ІІ Інструкції зазначено, що до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Суд, не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, перекваліфіковувати дії, самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Суд повинен діяти, як незалежний орган правосуддя, а не як сторона обвинувачення, відшукуючи в діях особи ознаки правопорушень, які не були відображені в протоколі.

Оскільки матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП не містять інших, крім наявних вкрай неприязних стосунків, беззаперечних доказів вчинення ним домашнього насильства відносно ОСОБА_2 , а також ризиків настання насильства у майбутньому, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 173-2, 247, 283, 284, 287-290, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.Б. Громова