Справа № 752/7570/23
Провадження №: 3/752/3741/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2023 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відУправління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце реєстрації - АДРЕСА_1
за участі захисника ОСОБА_1 - адвоката Харченка С.В., представника ОСОБА_2 - адвоката Пахолка Т.П.,

ВСТАНОВИВ:

07.04.2023 уповноваженою особою Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 378418 відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, в якому зазначено, що 07.04.2023 приблизно о 21:00 у м. Києві по вул. Заболотного, 128 водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем Volkswagen, державний номерний знак НОМЕР_1 , на регульованому перехресті з вул. Івана Сірка не надав перевагу в русі автомобілю Mazda, державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , який рухався в попутному напрямку прямо та скоїв з ним зіткнення. У результаті дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками.

За відомостями зазначеного протоколу дії ОСОБА_1 визначено як порушення п. 16.6 Правил дорожнього руху, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (зі змінами і доповненнями).

До зазначеного протоколу приєднано схему місця дорожньо-транспортної пригоди від 07.04.2023, письмові пояснення ОСОБА_2 - особи яка керувала автомобілем Mazda, державний номерний знак НОМЕР_2 , письмові пояснення свідка ОСОБА_3 , письмові пояснення ОСОБА_1 - особи, яка керувала транспортним засобом Volkswagen, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Щодо процедури розгляду справи доцільне зазначити, що у судові засідання ОСОБА_1 жодного разу не з`явився

06.07.2023 захисник Борачука В.П. клопотав про розгляд справи за відсутності підзахисного, посилався на його зайнятість на місцем роботи.

Оскільки виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 124 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою, розгляд справи відбувся за відсутності ОСОБА_1 за наявності в засіданні його захисника.

За твердженнями захисника ОСОБА_1 - адвоката Харченка С.В. останній не порушував правила дорожнього руху - їх порушила ОСОБА_2 внаслідок чого і сталась фактично дорожньо-транспортна пригода. Посилався на те, що дії ОСОБА_1 не вірно кваліфіковані працівниками поліції так як відповідно до схеми дорожньо-транспортної пригоди,характеру зіткнень та інших матеріалів справи останній завершив маневр по виїзду на головну дорогу і після цього вже сталося зіткнення, що не було враховано працівниками поліції. На схемі дорожньо-транспортної пригоди відсутні виміри від початку перехрестя до місця зіткнення.

У свої письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що він дійсно керував автомобілем Volkswagen, державний номерний знак НОМЕР_1 у місті Києві по вул. Академіка Заболотного та виїжджаючи на зелену стрілку відчув удар в ліву крайню частину бамперу потім зрозумів, що сталося зіткнення з автомобілем Mazda.

ОСОБА_2 у своїх письмових поясненнях зазначила, що вона рухалась на автомобілі Mazda, державний номерний знак НОМЕР_2 у місті Києві по вул. Академіка Заболотного у другій полосі після перехрестя змістилась у першу полосу, у цей час з вул. Івана Сірка виїхав автомобіль Volkswagen, державний номерний знак НОМЕР_1 та вдарив її автомобіль у праву задню сторону.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Пахолок Т.П. наполягав на винуватості ОСОБА_1 , який виїжджаючи з перехрестя на головну дорогу,останній пропустив дві інші автівки, а саме автомобіль Mazda, під керуванням ОСОБА_2 не пропустив, бо був неуважний, п`яний.

У судовому засіданні було досліджено наявні письмові пояснення, протокол, схему місця дорожньо-транспортної пригоди, досліджено відеозапис з місця пригоди, який надійшов на запит суду, заслухано доводи присутніх учасників, за наслідками чого суд (суддя) доходить висновку, що притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі протоколу від 07.04.2023, який надійшов до суду, становитиме неналежну процесуальну дію з огляду на наступне.

У силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Адміністративним правопорушенням (проступком), у розумінні чинного законодавства, є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення та його оформлення закріплені у ст. 256 КУпАП, де вказано, що у ньому зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи; відомості про заподіяння матеріальної шкоди (у разі її наявності).

Статтею 124 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Таке порушення тягне за собою адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення права керування транспортними засобами на строк від шести місяців до одного року.

Правова конструкція ст. 124 КУпАП визначає її як таку, що є банкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, а саме: Правил дорожнього руху.

Як вказувалося вище, протокол від 07.04.2023 оформлений з посиланням на п. 16.6 Правил дорожнього руху.

Так, п. 16.6 Правил дорожнього руху установлено обов`язок водія при повороті ліворуч або розвертаючись при зеленому сигналі світлофору, водій нерейкового транспортного засобу зобов`язаний дати дорогу трамваю попутного напрямку, а також транспортним засобам, що рухаються у зустрічному напрямку прямо або повертають ліворуч.

Протокол та приєднані до нього документи, відеозапис, з урахуванням змісту п. 16.6 Правил дорожнього руху, не дозволяють встановити склад адміністративного правопорушення, за яке передбачена відповідальність ст. 124 КУпАП у діях ОСОБА_1 , адже схема місця дорожньо-транспортної пригоди, опис пошкоджень обох автомобілів, а також фактично отримані ушкодження автомобілів Volkswagen та Mazda доводять, що на місці дорожньо-транспортної пригоди були відсутні нерейкові транспортні засоби, ОСОБА_1 не розвертався та не повертав ліворуч, ОСОБА_2 не керувала трамваєм, не рухалася у зустрічному від нього напрямку і не повертала ліворуч.

При цьому норми КУпАП не надають суду (судді) повноважень на самостійне внесення змін або ж будь-яких доповнень, виправлень у протокол про адміністративне правопорушення, так само і права визначати кваліфікацію вчиненого на власний розсуд, адже це є недопустимим та може мати наслідком порушення права особи на захист або ж бути витлумачене як упередженість чи необ`єктивність судді.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

Загальновідомим є і те, що стандарти, які встановлює Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод для кримінального провадження, поширено Європейським суд з прав людини й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки "кримінальним обвинуваченням" у розумінні вказаної Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (рішення у справі "Лучанінова проти України").

З урахуванням всього викладеного та як вказувалося вище, установлення складу адміністративного правопорушення за п. 16.6 Правил дорожнього руху у діях ОСОБА_1 не видається за можливе.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення з урахуванням посилання на п. 16.6 Правил дорожнього руху.

Враховуючи викладене вище, провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

При цьому ОСОБА_1 та потерпіла не обмежені у праві звернутися до Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції для оформлення дорожньо-транспортної пригоди, яка фактично мала місце, з урахуванням цього судового рішення.

Керуючись ст. 9, 23, 124, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко