Справа № 508/731/23
№ 3/508/644/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.08.2023 суддя Миколаївського районного суду Одеської області Банташ Д.С. розглянувши матеріали, які надійшли від Березівського районного відділу поліції ВПД №1 про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, серія та номер паспорту НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканку АДРЕСА_1 , не працюючу,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 20.10.2023 року о 22.30 год. за місцем свого мешкання вчинила відносно свого співмешканця ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, а саме висловлювалася грубою нецензурною лайкою на його адресу.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду справи про, що свідчить особистий підпис в протоколі серії ВАБ №933128 де зазначено дату та час розгляду справи, також в матеріалах справи знаходиться заява про розгляд справи у її відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенства права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Крім того, суд враховує, що передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського Суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України», сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд розцінює неявку ОСОБА_1 неповажною, а також прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали справи суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Вина ОСОБА_1 підтверджується наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАБ №933128 від 21.07.2023 року; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та іншими матеріалами справи.

У відповідності з вимогами ст. 33 КпАП України при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особистість порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При вирішенні питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення стягнення за вчинене правопорушення, суд вважає за можливе звільнитиОСОБА_1 від адміністративної відповідальності та обмежитися усним зауваженням, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа) уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Категорія (поняття) малозначність у даному випадку означає, що вчинене правопорушення не становить великої суспільної шкідливості й не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам, або безпосередньо громадянам.

Як було встановлено судом, при вчиненніОСОБА_1 вказаного правопорушення, не було завдано значних збитків державним та суспільним інтересам, а також безпосередньо громадянам.

Враховуючи вищевикладені обставини та характер вчиненого правопорушення, його наслідки, суд приходить до висновку про можливість звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.173-2 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

За умовами ч. 3 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст. ст. 22, ч.1 ст.173-2, 284 КпАП України,

постановив:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП на підставі ст. 22 КУпАП, обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрити.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду у десятиденний термін з дня її проголошення.

Суддя : Д.С. Банташ