20.04.2023 Справа № 756/5049/23
Номер справи 756/5049/23
Номер провадження 3/756/3116/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали, що надійшли від військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, водія-механіка взводу МТЗ, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-20 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

20 квітня 2023 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшов адміністративний матеріал, складений командиром військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_2 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 27 від 20 березня 2023 року стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення від 20 березня 2023 року вбачається, що «19 квітня 2023 року лікар медичного закладу КМКЛ № 8 повідомила начальника медичної служби молодшого лейтенанта ОСОБА_3 , що водія механіка ТО взводу солдата ОСОБА_1 виписано з лікарняного закладу, але він знаходиться в КМКЛ № 8 з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з рота, нестійкість пози порушення мови, поведінка, що не відповідає обстановці). Натомість солдат ОСОБА_1 повідомив начальника медичної служби ОСОБА_3 , що у нього ускладнення і він продовжує лікування. Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння (тест на алкоголь № 3244 від 19 квітня 2023 року)».

Такі дії військослужбовця ОСОБА_1 командиром військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП як «виконання обов`язків військової служби в стані алкогольного сп`яніння в умовах військового стану».

Заслухавши пояснення особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, вивчивши та дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статей 245, 251, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Так, частиною 1 ст. 172-20 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за: - розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Статтею 254 КУпАП встановлено, що основним документом, який фіксує юридичний факт адміністративного правопорушення, є протокол, вимоги до змісту якого встановлені статтею 256 цього Кодексу. Порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і у спосіб, передбачений законодавством, а також обставини, викладені у ньому, підтверджуються сукупністю інших доказів, долучених на його обґрунтування.

Вимоги щодо складання протоколів про військові адміністративні правопорушення щодо військовослужбовців Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту, військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів у Збройних Силах України та Державній спеціальній службі транспорту, які вчинили військові адміністративні правопорушення, передбачені главою 13-Б «Військові адміністративні правопорушення» КУпАП, надсилання до районних, районних у місті, міських, міськрайонних судів протоколів та інших матеріалів про військові адміністративні правопорушення, а також порядок їх обліку в органах військового управління, військових частинах, військових навчальних закладах та установах Збройних Сил України, органах управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України (далі - Служба правопорядку), органі управління, військових частинах та установах Державної спеціальної служби транспорту визначено Інструкцією зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 23.10.2021 № 329 (далі - Інструкція № 329).

Згідно ст. 251 КУпАП, абз. 3 пункту 7 розділу ІІ Інструкції № 329 обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

Відповідно до пункту 1 розділу III Інструкції № 329 бланки протоколів виготовляються шляхом роздрукування їх на папері формату А4 із зазначенням серій протоколів. Порядок присвоєння серій протоколів наведено у додатку 2 до цієї Інструкції. Нумерація Протоколів проводиться в межах кожного календарного року окремо. Абзацом 3 пункту 3 розділу ІІІ Інструкції №329 передбачено, що кожен документ у справі повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достатню інформацію щодо вчиненого військового адміністративного правопорушення та відповідати вимогам законодавства.

Крім того, у протоколі має бути зазначено, серед іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення (пункт 4 розділу ІІ Інструкції № 329). При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачено відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Однак, всупереч вищевказаним положенням Інструкції № 329, протокол містить суттєві розбіжності щодо дати скоєння правопорушення та дати складання протоколу. Зокрема як зазначено в самому протоколі подія трапилась 19 квітня 2023 року, натомість протокол датовано 20 березням 2023 року.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що відповідно до встановлених особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, обставин, 19 квітня 2023 року лікар медичного закладу КМКЛ № 8 повідомила начальника медичної служби молодшого лейтенанта ОСОБА_3 , що водія механіка ТО взводу солдата ОСОБА_1 виписано з лікарняного закладу але він знаходиться в КМКЛ № 8 з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з рота, нестійкість пози порушення мови, поведінка, що не відповідає обстановці). Натомість солдат ОСОБА_1 повідомив начальника медичної служби ОСОБА_3 , що у нього ускладнення і він продовжує лікування.

При цьому в протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, як «виконання обов`язків військової служби в стані алкогольного сп`яніння в умовах військового стану». При цьому, з долучених до матеріалів справи доказів та самого протоколу вбачається, що ОСОБА_1 перебував у КМКЛ № 8, а отже відсутні підтвердження того, що останній «виконував обов`язки військової служби», оскільки відповідно до ч. 4 ст. 24 Закону України від 25.05.1992 №2232-XII «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язки військової служби, зокрема, в разі, якщо вони перебувають на території військової частини, однак, як вже встановлено вище, такої інформації фабула протоколу про адміністративне правопорушення не містить.

Крім того, згідно ст. 1 Закону України від 06.12.1991 №1932-ХІІ «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, із 05:30 24.02.2022 в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні продовжено: 1) з 05:30 26.03.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022; 2) з 05:30 25.04.2022 строком на 30 діб згідно з Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022; 3) з 05:30 25.05.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022; 4) з 05:30 23.08.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022; 5) з 05:30 21.11.2022 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022; 6) з 05:30 19.02.2023 строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 06.02.2023 №58/2023.

В той же час, незважаючи на введення воєнного стану в Україні, інкриміновані ОСОБА_1 дії особою, яка склала протокол, кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, диспозиція якої не містить кваліфікуючої ознаки вчинення військового адміністративного правопорушення в умовах особливого періоду.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає (ч. 1 ст. 254 КУпАП та ч. 2 ст. 251 КУпАП), та не може бути перекладено на суд.

Системний аналіз положень КУпАП свідчить про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є частиною національного законодавства та яку національні суди повинні враховувати при розгляді справ (ст. 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ст. 19 Закону України від 29.06.2004 № 1906-IV «Про міжнародні договори України»).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) для кримінального провадження поширюється Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративного правопорушення (рішення у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011).

Відповідно до рішень ЄСПЛ, зокрема у справах «Малофеєв проти Росії» від 30.05.2013 та «Карелін проти Росії» від 20.09.2016, у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в рішенні ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України».

У справі «Бербера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 ЄСПЛ встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №463/1352/16-а (провадження № К/9901/21241/18) у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Стаття 62 Конституції України передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

З огляду на вказане, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

З огляду на викладене, керуючись положеннями Основного Закону, а також принципами презумпції невинуватості, на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження наявних в матеріалах справи доказів, суд вважає, що уповноваженою особою не доведено поза розумним сумнівом обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення серії КИ №27 за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, а навпаки свідчать про наявність підстав, передбачених п. 1 ст. 247 КУпАП, відповідно до яких провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

Керуючись статтями 19, 62 Конституції України, ст. ст. 7, 245, 247, 251-252, 255, 280, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-20 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня її постановлення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: І.С. Шролик