Справа № 587/1769/23
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2023 року суддя Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А.., розглянувши матеріали, які надійшли від ВП № 4 (м.Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , іпн НОМЕР_2 ,
Згідно протоколу серії ВАВ 910026 від 10.07.2023 року ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 вчинила дрібне хуліганство, а саме: висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав і пояснила, що вона не висловлювалась на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою, а лише назвала її «покемоном». Вже тривалий час між ними існують неприязнені стосунки, через поведінку ОСОБА_4 , яка безпідставно ревнує її до свого чоловіка.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, якщо діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян, то у протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, працівником поліції необхідно зазначати докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Диспозицією ст.. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Однак, протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 в якому відповідно до вимог ст. 256 КУпАП повинні зазначатися суть правопорушення, не встановлені обставини висловлювання ним нецензурною лайкою, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, 284 КУпАП, суддя -
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя О.А.Степаненко