ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3110/23
Провадження № 3/210/1522/23
П О С Т А Н О В А

іменем України

"14" серпня 2023 р.

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Скотар Р.Є., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, ФОП ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

14 червня 2023 року у провадження судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Скотар Р.Є. надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 929790 від 10 червня 2023 року, 10 червня 2023 року близько 09-00 годин гр. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Соборності, 29, а саме ринок «Соц.місто» почала конфлікт з гр. ОСОБА_3 , в ході якого почала образливо чіплятись та виражатися нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

05 липня 2023 року від представника ОСОБА_1 адвоката Морозової О.С. надійшли до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що з письмових матеріалів не можливо встановити хто саме вживав «нецензурну лайку», коли та які слова озвучив. Також зазначила, що ОСОБА_1 не вживає жодних нецензурних слів в своєму житті, зокрема не вживала будь-яких нецензурних слів стосовно ОСОБА_4 , а стому в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначила, що вину не визнає. Сварка з ОСОБА_5 дійсно була, але нецензурної лайки не було.

Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначила, що між нею та ОСОБА_2 була сварка, але вона не впевнена в тому, що остання ображала її нецензурною лайкою.

Заслухавши покази ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та свідків, дослідивши адміністративний матеріал суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 173 передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону: об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто в обумовленій потребами суспільства системі врегульованих правовими та іншими соціальними нормами системі відносин, що складаються у громадських місцях, в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій; об`єктивна сторона - полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян; суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Так, в матеріалах справи мається протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №929790 від 10.06.2023 року.

При цьому, суддя виходить з того, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом».

Протоколом про адміністративне правопорушення фіксуються обставини вчиненого правопорушення, які повинні бути підтверджені іншими доказами і які мають бути долучені до протоколу.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 10.06.2023 року, що за своєю суттю на переконання судді не може бути достатнім доказом факту вчинення адміністративного правопорушення.

Копія рапорту, яка міститься у матеріалах справи не є доказом, який підтверджує винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, а є документом, який допомагає організувати ефективне розслідування адміністративного правопорушення.

Крім того, як встановлено з протоколу про адміністративне правопорушення, подія трапилась 10 червня 2023 року о 09-00 годин у присутності двох свідків, зокрема: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Однак, в матеріалах справи містяться пояснення лише ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні зазначила, що вони разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_5 працюють на ринку. Була свідком сварки 10.06.2023 року, проте від ОСОБА_2 нецензурної лайки не чула.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні зазначив, що іноді робить покупки на ринку у ОСОБА_2 , 10.06.2023 року був свідком сварки, однак нецензурної лайки від ОСОБА_2 не чув.

Будь-яких інших доказів, в тому числі відеозапису з нагрудних камер поліцейських, тощо суду не надано.

З огляду на вищевикладене, будь-яких об`єктивних даних, що ОСОБА_1 10.06.2023 року о 09-00 год. виражалася нецензурною лайкою, чим порушувала громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, матеріали справи не містять.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Встановлені судом порушення при оформленні протоколу про адміністративне правопорушення, ставлять під сумнів достовірність даних, зазначених в протоколі та долучених до них матеріалів, а тому вони не можуть бути прийняті до уваги.

Відповідно до вимог ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Суд самостійно збирати докази не має права, позаяк обов`язок щодо збирання доказів, в силу положень ч. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно п. 1 ч. 1 ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що у справі відсутні належні, допустимі та достатні докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за обставин викладених у протоколі про адміністративні правопорушення, суддя доходить до висновку про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення.

Частиною 1 статті 40-1 КУпАП передбачено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення на цю особу адміністративного стягнення.

З огляду на те, що провадження по справі підлягає закриттю, судовий збір не сплачується.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: Р. Є. Скотар