Справа №521/8125/23
Номер провадження 3/521/7289/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року м. Одеса

Суддя Малиновський районний суду м. Одеси Поліщук І.О., розглянувши матеріали, що надійшли з СЮП ВП ОРУП №1 Одеської області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності протягом календарного року не притягувався, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

17.03.2023 о 23:00 год. неповнолітній ОСОБА_1 знаходячись у під`їзді будинку АДРЕСА_2 , видавив вікно під`їзду, перекинув пляшки з водою, кидав вазони з квітами у двері квартири АДРЕСА_3 , чим вчинив дрібне хуліганство, неповнолітній перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173КУпАП - дрібне хуліганство.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Про місце, дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Слід зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008р. «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Справа перебуває у провадженні суду з 24.03.2023 р. ОСОБА_1 добре відомо про складання на нього вказаного вище протоколу про адміністративне правопорушення та про направлення його на розгляд до Малиновського районного суду м. Одеси. При цьому, суд ураховує те, що останній до суду не з`явився, ходом руху справи не цікавивсь, будь-яких клопотань до суду не подавав.

Суд, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доходить наступних висновків.

Частиною 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Склад адміністративного правопорушення - дрібного хуліганства за ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП доводиться доказами, що містяться в матеріалах справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 933916 від 18.03.2023; заявою ОСОБА_2 від 18.03.2023; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , відібраними 18.03.2023; рапортом працівниками поліції.

Як установлено судом та вбачається з матеріалів справи, на момент вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 виповнилося 17 років і тому він відноситься до категорії неповнолітніх осіб.

Відповідно ч. 1 ст. 13 КУпАП, до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 КУпАП.

Як вбачається з ч. 2 ст. 13 КУпАП, у разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 89, 121-127, 130, статтею 139, частиною третьою статті 154, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Згідно ст. 24-1 КУпАП, до неповнолітніх за вчинення адміністративних правопорушень у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти можуть бути застосовані такі заходи впливу: зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; попередження; догана або сувора догана; передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

Відповідно до ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

З урахуванням конкретних обставини даної справи та даних про особу ОСОБА_1 , який на момент вчинення адміністративного правопорушення не досягнув повноліття, усвідомив наслідки вчиненого правопорушення, суд вважає за доцільне застосувати до нього заходи впливу відповідно до ст. 24-1 КУпАП у виді попередження.

Вказаний захід впливу, на думку суду, буде достатнім для його виправлення, а також попередженню здійснення ним нових правопорушень.

Заходи впливу, передбачені ст. 24-1 КУпАП, у розумінні ст. 23 КУпАП, не є адміністративними стягненнями, мають альтернативний характер і можуть бути застосовані тоді, коли виховання неповнолітнього правопорушника є можливим без накладення адміністративного стягнення у загальному порядку. Тому, при застосуванні до неповнолітнього правопорушника заходів впливу, передбачених ст. 24-1 КУпАП, стягнення судового збору не допускається.

Відтак, оскільки до ОСОБА_1 застосовано захід впливу для неповнолітніх, передбачений ст. 24-1 КУпАП, а не один з видів адміністративних стягнень згідно ст. 24 КУпАП, суд доходить висновку про відсутність підстав для стягнення судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 13, 24-1, 173, 251-252, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та на підставі ст. 24-1 КУпАП застосувати до нього захід адміністративного впливу у виді попередження.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя: Поліщук І.О.