Справа № 715/1944/23
Провадження № 3/715/1014/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.06.2023 смт. Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Цуренко В.А.

секретар судового засідання Оршевська С.М.

розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №4 (м. Герца) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , за ч.2 ст.185-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 09.06.2023 року 19:13 год., повторно протягом року після застосування адміністративного стягнення, організував і провів масове зібрання прихожан, шляхом організованого масового переміщення вказаних осіб із щільного скупчення (хресний хід) від с. Годилів до с. Тереблече Чернівецького району Чернівецької області, для проведення якого завчасно не сповістив орган виконавчої влади чи орган місцевого самоврядування, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 39 Конституції України та п. 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», за що передбачена відповідальність ч. 2 ст.185-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, жодних клопотань до суду не направляв.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією частини 2 статті 185-1 встановлено відповідальність за порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій вчинені організатором .

Статтею 39 Конституції України обумовлено, що громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування. Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Разом із цим, відповідно до статті 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень.

Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Тобто, гарантоване статтею 39 Конституції України право може бути обмежено в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 на території України з 05:30 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який діє дотепер.

За змістом пункту 8 частини 1статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, зокрема, забороняти проведення мирних зборів, мітингів, походів і демонстрацій, інших масових заходів.

В умовах воєнного стану забороняються: зміна Конституції України; зміна Конституції Автономної Республіки Крим; проведення виборів Президента України, а також виборів до Верховної Ради України, Верховної Ради Автономної Республіки Крим і органів місцевого самоврядування; проведення всеукраїнських та місцевих референдумів; проведення страйків, масових зібрань та акцій (частина 1 статті 19 цього ж Закону).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185-1 КУпАП, підтверджується поза розумним сумнівом письмовими доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №140220 від 09.06.2023 року та іншими матеріалами справи.

Суд також бере до уваги, що ОСОБА_1 повторно протягом року притягується до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбаченого ст.185-1 КУпАП, адже 05.08.2022 ОСОБА_1 не проінформував органи державної влади про проведення масового заходу, організував збори громадян в хресну ходу, за що був притягнутий до відповідальності за ч.1 ст. 185-1 КУпАП. Постанова Першотравневого районного суду м. Чернівці від 16.08.2022 набрала законної сили.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до переконання про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185-1 КУпАП.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Враховуючи наведене, характер вчиненого та факт вчинення адміністративних правопорушень, що посягають на встановлений законом правил організації зібрань громадян, особу правопорушника, вважаю, що накладення адміністративного стягнення в межах санкції буде достатнім для виховання даної особи та запобіганню вчинення ним в майбутньому правопорушень.

Згідно ст.40-1 КУпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI у редакції від 01.01.2023 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року. Станом на 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684,00 грн.

У разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з порушника підлягає стягненню 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 536,80 грн. (З розрахунку 0,2*2684,00=536,80).

На підставі ч.2 ст.185-1 КУпАП та керуючись ст.ст. 40-1, 252, 283-285, 287 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, у редакції від 01.01.2023 року, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185-1 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді адміністративного штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень 00 копійок в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень, 80 копійок в доход держави.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: