Справа № 643/5364/23
Провадження № 3/643/2851/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.07.2023 року суддя Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Слов`янськ, громадянку України, розлучену, який має малолітню дитину ОСОБА_2 , 2011 року народження, непрацюючу, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу, 29.05.2023 року о 18 год. 00 хв., ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , влаштувала сварку із сусідкою ОСОБА_3 , в ході якої висловлювалася нецензурною лійкою чим порушила ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, пояснила, що на адресу ОСОБА_3 не висловлювалася нецензурною лійкою, громадський порядок не порушувала, дрібного хуліганства не вчиняла.

Суд, заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до абз. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням того, що такі докази мають випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто бути такими, що не залишать місце сумнівав, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Щодо питання кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП, то слід відмітити, що зібрані матеріали, як докази, уповноваженою на складання протоколу про адміністративні правопорушення, визначеного статтею 255 цього Кодексу, особою, за своєю суттю залишать місце сумнівам, як наслідок, не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом , з огляду на таке.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття інших подібних дій , що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом (див. постанову ВСУ від 27.04.2015 у справі № 5-7к15).

Однак, за наслідками розгляду наданих матеріалів у якості доказів фактичних даних не можливо з дотриманням стандарту доказування поза розумним сумнівом констатувати факт хуліганського мотиву поведінки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В матеріалах справи не міститься жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У протоколі свідки події не зазначені.

Зважаючи на заперечення ОСОБА_1 щодо обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, вважаю, що в матеріалах адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази його винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя Довготько Т.М.