Справа №701/463/23
Провадження №3/701/281/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області Калієвський Ігор Дмитрович, розглянувши матеріали, що поступили СПД №1 ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, ІПН: НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАВ №229933 від 12.05.2023, вбачається, що 05.04.2023 близько 10 год. 00 хв., ОСОБА_1 перебуваючи в залі судових засідань Маньківського районного суду Черкаської області, за адресою: вул. Соборна 8, під час проведення судового засідання виявив неповагу до суду, а саме висловлювався нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з"явився, але згідно письмової заяви просить справу розглядати у його відсутність та визнає вину у вчиненому адміністративному правопорушенні.

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього документи, звертаю увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 185-3 КУпАП встановлена відповідальність, зокрема, й за вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду у виді штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно ст. 129 Конституції України, за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно п. 6 ч. 3 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», незалежність судді забезпечується відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Згідно ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, встановлену законом.

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте із матеріалів даної справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складений працівником Уманського РУП ГУНП в Черкаській області за ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Підставою складення даного протоколу було те, що ОСОБА_1 перебуваючи (допитувався в якості свідка) в залі судових засідань Маньківського районного суду Черкаської області, за адресою: вул. Соборна 8, під час проведення судового засідання виявив неповагу до суду, а саме висловлювався нецензурною лайкою, що підтверджується відповідлним відео- та аудіо- записом судового засідання.

Відповідно п.7.1 ч.1 ст. 255 КУпАП особою, яка має право складати протокол про адміністративне правопорушеня за ч.ч. 1-5 ст. 185 КУпАП визначено судового розпорядника, а згідно п.1 ч.1 ст.255 КУпАП, якою визначено повноваження органів Національної поліції щодо складення протоколів, складення саме протоколу за ч.1 ст. 185-3 КУпАП не передбачено, що дає підстави вважати складення даного протоклу відносно ОСОБА_1 працівником поліції помилковим.

Відповідно до ч.3,4 ст. 330 КПК України у разі невиконання розпорядження головуючого іншими особами, присутніми у судовому засіданні, головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду. При повторному порушенні порядку у залі судового засідання їх за ухвалою суду може бути видалено із зали судового засідання та притягнуто до відповідальності, встановленої законом. За неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва.

Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду суд вирішує негайно, без складання протоколу про адміністративне правопорушення, після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання. Справу про адміністративне правопорушення розглядає суддя-доповідач зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 185-3 КУпАП. Питання про притягнення до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Протокол не складається у разі вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 1, 2, 3, 5 ст. 185-3 КУпАП (при накладенні адміністративного стягнення у вигляді попередження), якщо особа не оспорює допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається (ст. 258 КУпАП). У такому випадку уповноважені особи на місці вчинення правопорушення виносять постанову у справі про адміністративне правопорушення.

Суд звертає увагу на особливість правового статусу доказів у провадженні по справах про адміністративні правопорушення. Статус доказів, перелік джерел, правила їх допустимості визначаються виключно національним законом. Конвенційне право та його тлумачення ЄСПЛ залишає правила допустимості доказів на розсуд держав, з поправкою на вимогу загальної справедливості судового провадження.

Національний припис закону ст. 251 КУпАП встановлює абсолютний характер джерел та змісту доказової інформації по справі «будь-які фактичні дані». Також, на відміну від правил кримінального провадження, КУпАП не містить критеріїв недопустимості доказів.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Так, у п. 52 рішення ЄСПЛ від 05.02.2008 року «Романаускас проти Литви» судом констатовано, що національний суд повинен переконатися, що провадження в цілому, зокрема спосіб отримання доказів, було справедливим.

Проаналізувши вищевикладене, повно та всебічно дослідивши всі докази по справі з наданням їм належної оцінки, вбачається, що в діях ОСОБА_1 не містяться ознаки адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, оскільки протокол про адміністративне правопорушеня складено неуповноваженою особою, що в подальшому має як наслідок порушення процедури розгляду для даної категорії справ, а тому провадження по даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення у відповідності до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 10, 23, 33-35, 185-3, 247, 251, 252, 258, 266, 280, 283 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, провадженням закрити, в звязку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Маньківський районний суд Черкаської області впродовж 10 діб.

СуддяІ. Д. Калієвський