Справа № 642/2926/23
Провадження № 3/642/1150/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року м.Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Петрова Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

05 червня 2023 року до Ленінського районного суду м.Харкова надійшов адміністративний протокол серії ВАВ №727381 від 03.05.2023 року, відповідно до якого 03.05.2023 об 11:11 годині ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 не належним чином виконувала свої батьківські обов`язки відносно своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого остання залишилась без догляду та загубилась.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.184 КУпАП України.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила, клопотань чи заяв на адресу суду від неї не надходило.

Частиною 1 статті 277 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, статтею 268 КУпАП передбачено, що інкриміноване ОСОБА_1 адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 184 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким присутність у судовому засіданні особи є обов`язковою, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

При вирішенні питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, суддя виходить із наступних обставин.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення за ч.1 ст.184 КУпАП згідно диспозиції цієї статті визначається, як ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до ст.12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки або особи, що їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмежень законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Надані до суду матеріали не містять доказів ухилення ОСОБА_1 від виконання обов`язків по вихованню її неповнолітньої доньки.

У протоколі не зазначено, у чому саме виражається ухилення ОСОБА_1 від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання своєї неповнолітньої дитини, тобто не відображена об`єктивна сторона даного правопорушення.

Надані до суду матеріали не містять доказів та належного обґрунтування об`єктивної сторони правопорушення, що не відповідає принципам законності та суперечить вимогам ст.ст.7, 9 КУпАП.

Також, не є доведеною суб`єктивна сторона правопорушення, яка характеризується наявністю вини особи у вчиненому правопорушенні.

Згідно змісту ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди зобов`язані застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерел права.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Європейський Суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv. theUnitedKingdom), п. 161, SeriesA заява № 25).

Відповідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б беззаперечно доводили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, отже, провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи, що на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не може бути накладене за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, судовий збір у провадженні за даною справою також не підлягає стягненню з останньої.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.8, ст. 184, 221, 247, 283, 284 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП.

Постанова судді протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Ленінський районний суд м.Харкова.

Суддя Наталя ПЕТРОВА