Справа № 397/388/23
397/388/23н/п : 3/397/233/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.2023 смт. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліції №1 (м. Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Красносілля Олександрівського району Кіровоградської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, РНОКПП - НОМЕР_1 ,

за ч. 3 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 897579 від 22.03.2023 року ОСОБА_1 14.03.2023 близько 14:00 год., будучи матір`ю учасниці освітнього процесу ОСОБА_2 (2008 р.н.), допустила систематичне здійснювання булінгу донькою, що полягало у психологічному насильстві, а саме - приниження честі та гідності вчителя математики ОСОБА_3 шляхом словесних образ під час уроків геометрії 13.02.2023 близько 12:40 та 14.03.2023 близько 14:00 за адресою: АДРЕСА_2 .

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані інспектором сектору ЮП ВП КРУП ГУНП в Кіровоградській області Мовчан Я.С. за ч.3 ст.173-4 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що тривалий час з незрозумілих причин зі сторони ОСОБА_3 до її доньки ОСОБА_2 триває прискіпливе ставлення, неприязні відносини (вчитель вказує, що дитина не розуміє її предмету геометрії, допускає особисті образи). А тому донька не витримала психологічного тиску та виразилася до вчительки в грубій формі. З дитиною вона провела бесіду та остання вибачилася перед вчителькою. Проте вона не розуміє причин такого відношення вчителя до дитини.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" від 06 грудня 1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Тож, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, ч.3 ст. 173-4 КУпАП передбачена відповідальність батьків за вчинення малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років булінгу (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Згідно з п.п 3-1 ч.1 ст. 1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Таким чином, істотними ознаками булінгу є системність та насильницький характер діянь, які вчиняються.

Як вбачається із матеріалів справи, конфліктна ситуація, яка виникла між вчителем ОСОБА_3 та неповнолітньою ОСОБА_2 зафіксована одноразово (14.03.2023). Про системність протиправних діянь відносно ОСОБА_3 будь-які належні та достовірні докази в матеріалах справи відсутні.

Крім того, вказівка у протоколі, що «14.03.2023 близько 14:00 год. ОСОБА_1 , будучи матір`ю учасниці освітнього процесу ОСОБА_2 допустила систематичне здійснювання булінгу донькою», не дає підстав для висновку про вчинення булінгу неповнолітньою, оскільки стосується дій вчинених матір`ю, які не охоплюються диспозицією ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили, що ОСОБА_2 вчинила булінг (цькування) щодо вчителя ОСОБА_3 , що утворює склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.173-4 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173-4, 247, 283-285, 289 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 173-4 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: І.В. Максимович