Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1160/23
Провадження № 3/935/879/23
ПОСТАНОВА

Іменем України

17 травня 2023 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка не працює, РНОКПП НОМЕР_1

за ч.1 ст.164 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

установила:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.164 КУпАП, відповідно до якого остання 14.04.2023 о 15 год 00 хв за місцем свого проживання здійснювала господарську діяльність без державної реєстрації, як суб`єкта господарювання , а саме здійснювала продаж пива «Чернігівське» 60 грн. за 0,9 л, чим порушила ст. 3 ГКУ.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, до матеріалів протоколу долучено її заяву, просить судовий розгляд проводити без її участі.

За таких обставин, враховуючи положення ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглядати справу без участі ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи:

- протокол про адміністративне правопорушення від 14.04.2023, копію якого ОСОБА_1 отримала;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 14.04.2023, в яких свою вину визнала;

- копію паспорта громадянина України

- квитанцію №275 п.9 від 14.04.2023 про прийняття вилучених речей,

суд дійшов такого висновку.

оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суддя дійшов таких висновків.

Ст.7 КУпАП гарантовано забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення, зокрема: ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції у точній відповідності із законом.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення відповідно до статті 245 КУпАП є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, а крім того, виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень і запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Об`єктивність суду, тісно пов`язана із безсторонністю і неупередженістю суду й забезпечується різними чинниками та шляхом регламентування судових процедур, у тому числі шляхом відсторонення суду від процесу збирання доказів вчинення чи невчинення адміністративного правопорушення, винуватості чи невинуватості особи (на користь чи проти обвинувачення), оскільки в іншому випадку суд в тій чи іншій мірі виступав би в інтересах певної сторони (учасника), що ставило би під сумнів можливість суду забезпечити об`єктивність під час вирішення справи, а отже, і статус суду як незалежного, безстороннього і справедливого органу правосуддя.

Суди першої та апеляційної інстанцій за нормами КУпАП є судами «факту і права», а отже, мають право і зобов`язані встановлювати фактичні обставини, досліджувати і оцінювати докази для розгляду та вирішення справи про адміністративне правопорушення на основі суворого додержання законності як у частині кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлення юридичного складу правопорушення, так і в частині застосування заходів адміністративного впливу до такої особи у точній відповідності із законом.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні , чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП є провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону.

Згідно положень ч.1 ст.3 ГКУ під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва- підприємцями.

Поняття підприємницької діяльності визначається ч.1 ст.42 ГКУ, як вид господарської діяльності, а саме: самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164 КУпАП, є суспільні відносини у сфері регулювання господарської діяльності. Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у здійсненні діяльності, що містить ознаки підприємницької діяльності без державної реєстрації як суб`єкта підприємницької діяльності, або здійснення без одержання ліцензії видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться у вину провадження господарської діяльності з продажу алкогольних напоїв (слабоалкогольних напоїв) без державної реєстрації , як суб`єкта господарювання.

Разом з тим, матеріали про адміністративне правопорушення (у першу чергу, протокол про адміністративне правопорушення, фабула якого не містить об`єктивної сторони адміністративного правопорушення за ч.1 ст.164 КУпАП) не містять конкретних обставин здійснення ОСОБА_1 господарської діяльності саме з продажу пива, оскільки відсутні відомості щодо осіб, яким ОСОБА_1 реалізувала алкогольні напої, та в якій кількості, а також розмір отриманого від такої діяльності доходу, що унеможливлює встановити мету суб`єкта господарювання у виді отримання прибутку, адже сам факт зберігання алкогольних напоїв (без мети отримання прибутку) не узгоджується з диспозицією ч.1 ст.164 КУпАП.

Матеріали про адміністративне правопорушення складаються лише з протоколу про адміністративне правопорушення та письмових пояснень ОСОБА_1 , що не є беззаперечним доказом винуватості особи у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП.

Суд також звертає увагу, що хоча у своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 фактично визнає свою вину, проте, це викликає обґрунтовані сумніви, позаяк матеріали протоколу про адміністративне правопорушення не містять доказів вчинення останньою адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, а відомості про роз`яснення останній прав, передбачених ст..63 Конституції України та ст.268 КУпАП суду не надано.

Суд вкотре застерігає службових осіб ВП №2 Житомирського РУП, якими складаються протоколи про адміністративне правопорушення за ст.164 КУпАП , щодо формального та непрофесійного оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, наслідком чого є уникнення винними особами відповідальності.

Натомість суд наполягає на проведенні належним чином відповідними службовими особами ВП №2 у кожному конкретному випадку досудової перевірки усіх обставин справи.

Статтею 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суддею застосовуються правові позиції Європейського Суду з прав людини, якій у своєму рішенні від 10.02.1995 по справі «Аллене де Рібермон проти Франції» відмітив, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, чим це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин.

Також, ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП, у розумінні ст.251 КУпАП, органом поліції надано не було.

Відповідно до вимог п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.283,284, п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

постановила:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.164 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя М.М.Рибнікова