справа № 362/5095/22
головуючий у суді І інстанції Дорошенко В.М.
провадження № 33/824/2054/2023
головуючий суддя Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

17 травня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мостової Г.І., за участю секретаря Сердюк К.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року

у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Постановою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року закрито провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова мотивована тим, що матеріали справи не містять доказів наявності у діянні ОСОБА_2 об`єктивної і суб`єктивної сторони указаного адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, потерпіла ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року та ухвалити нове рішення, яким притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_2 переслідує ОСОБА_1 вдома та на вулиці, висловлюється на її адресою нецензурною лайкою. 04 грудня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 стався конфлікт, вона викликала поліції, однак працівник поліції прийшов на виклик лише 05 грудня 2022 року та склав два протоколи відносно ОСОБА_1 та відносно ОСОБА_2 .

Одночасно ОСОБА_1 заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання обґрунтоване тим, що указана справа була призначена до розгляду Васильківським міськрайонним судом Київської області на 22 лютого 2023 року о 10:00 год., однак у місті оголосили повітряну тривогу і ОСОБА_1 з її представником до приміщення суду не впустили.

27 березня 2023 року ОСОБА_1 отримала апеляційну скаргу ОСОБА_2 у справі № 362/5100/22 відносно неї та після цього звернулася до суду для отримання копії постанови відносно ОСОБА_2 .

Вирішуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд враховує таке.

За змістом частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Гарантуючи відповідно до частини 1 статті 55 Основного Закону України право особи на судовий захист, Конституція України визначає основні засади судочинства, метою закріплення яких є, зокрема, забезпечення неупередженості здійснення правосуддя судом, відповідність винесеного рішення верховенству права, а також своєчасне, ефективне та справедливе поновлення особи в правах протягом розумних строків.

Пунктом 8 частини 2 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Отже, реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у суді апеляційної інстанцій; перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина.

На підставі викладеного, оскільки розгляд указаної справи проведений без учасників справи під час оголошеної повітряної тривоги, з метою забезпечення права на апеляційний перегляд справи, необхідно дійти висновку, що строк апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції підлягає поновленню.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, подала до Київського апеляційного суду заяву про розгляд справи без її участі.

ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення вимог апеляційної скарги та просив залишити постанову суду першої інстанції без змін, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є його сусідкою, вони проживають в одному під`їзді будинку, між ними давно склалися неприязні відносини, а під час конфлікту, який мав місце 04 грудня 2022 року вона застосували відносно нього перцовий балончик у відповідь на його прохання повторити її образи під відеофіксацію, після чого у нього сталася алергія.

Дослідивши матеріали за апеляційною скаргою, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та доводи викладені в апеляційній скарзі, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями статті 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

У протоколі серія ВАВ № 475756 зазначено, що ОСОБА_2 04 грудня 2022 року близько 14:00 год. у АДРЕСА_1 , чіплявся та словесно ображав нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_1 , внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян.

До протоколу про адміністративне правопорушення доданий лише протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Працівниками поліції при оформленні вказаного адміністративного матеріалу не здійснено опитування мешканців квартир, що розташовані поверхом нижче для повного та об`єктивного встановлення обставин вказаного адміністративного правопорушення, не з`ясовано можливих очевидців вказаного правопорушення, а сам протокол складений лише на підставі припущень.

У той же час, всі сумніви з приводу винуватості особи, яка притягається до відповідальності, трактуються на користь такої особи, за загальним правилом (стаття 62 Конституції України), винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

У зв`язку з цим, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що матеріали справи не містять доказів наявності у діянні ОСОБА_2 об`єктивної і суб`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто, що він своїми умисними діями порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань, тобто внутрішнього його спонукання порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції під час розгляду справи було повно і всебічно встановлено усі фактичні обставини та надано їм належну правову оцінку, а апелянтом не наведено обґрунтованих доводів щодо наявності істотних порушень норм КУпАП, які могли б стати підставою для скасування постанови та повернення протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення, як про це просить апелянт у своїй апеляційній скарзі.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтею 294 КУпАП, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова