Справа № 698/100/23
Провадження № 3/698/89/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2023 р. Суддя Катеринопільського районного суду Баранов О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючої, за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 05.01.2023 року серії ВАВ № 334720 зазначено, що 04.01.2023 року о 15 годині 00 хвилин та 23 годині 00 хвилин по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 ображала ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожувала їй та в ночі розмалювала червоною фарбою будинок за адресою АДРЕСА_1 , а також на асфальті поруч з вказаним будинком зробила напис: « ОСОБА_3 вбивця» та намалювала хрест, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні 17.03.2023 року ОСОБА_1 заперечила винуватість у інкримінованих їй діях у повному обсязі. Зокрема, пояснила, що як лікар та жінка, яка має малолітню дитину вона взагалі не вживає нецензурної лайки. Також пояснила, що 04.01.2023 року о темній порі доби, разом з дитиною приходила на подвір`я своїх сусідив ОСОБА_4 з метою з`ясування обставин отруєння своєї собаки породи «Хаски». Через вікно будинку зверталась до останніх з проханням вийти та пояснити смерть її собаки, але ніхто не вийшов і вона разом з дитиною повернулась до свого будинку. Крім того, заперечила власну причетність до виконання напису перед будинком ОСОБА_4 та пофарбування вказаного будинку. Пояснила, що не змогла з`явитися в судове засідання 07.03.2023 року, оскільки її малолітня дитина перебувала на стаціонарному лікуванні у м. Києві. Також пояснила, що захворювання дитини пов`язане з дією токсичної речовини, з якою остання ймовірно могла контактувати, обнімаючи отруєного собаку, перед смертю останнього.

З метою спростування відомостей, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення заявила клопотання про виклик та допит, зазначених у останньому свідків.

З протоколу про адміністративне правопорушення від 05.01.2023 року серії ВАВ № 334720 вбачється, що 04.01.2023 року о 15 годині 00 хвилин та 23 годині 00 хвилин по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 ображала ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожувала їй та в ночі розмалювала червоною фарбою будинок за адресою АДРЕСА_1 , а також на асфальті поруч з вказаним будинком зробила напис: «Кушніренко Марина вбивця» та намалювала хрест. На підставі викладеного вказані дії ОСОБА_1 були кваліфіковані працівником поліції за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні уповноважений працівник поліції Савонік Д.Б. пояснив, що 05.01.2023 року за викликом, який надійшов через старостат с. Радчиха, він прибув у с. Радчиха. Оглянув будинок потерпілої ОСОБА_2 , який був у плямах червоної фарби та напис на асфальті поруч з будинком: «Кушніренко Марина вбивця» і поруч зображення хреста. Враховуючи пояснення потерпілої ОСОБА_2 , яка припускала, що напис та пофарбування будинку виконано ОСОБА_1 , він склав протокол про адміністративне правопорушення за ст.. 173 КУпАП, зазначивши про обставини правопорушення так, як про них повідомила потерпіла. Також пояснив, що під час складення протоколу до приміщення старостату зайшла ОСОБА_1 , яка заявила про отруєння її собаки. Запропонував ОСОБА_1 зробити розтин собаки. Через декілька днів отримав від ОСОБА_1 ветеринарну довідку, де причиною смерті собаки було зазначено харчове отруєння, а також вказано про неможливість точного визначення речовини, яка призвела до отруєння собаки. Крім того, зазначив, що у старостат ОСОБА_1 прийшла у куртці жовтого кольору на якій містилися сліди фарби червоного кольору. Побачивши вказані сліди фарби він запитав чи не утворилися вони під час нанесення напису на асфальт або фарбування будинку. На що ОСОБА_1 відповіла, що вказані плями утворилися під фарбування нею власного паркану. Додатково пояснив, що кримінальне провадження за заявою ОСОБА_1 щодо отруєння її собаки не порушувалася, оскільки з отриманих відомостей було неможливо достовірно встановити причину смерті собаки.

Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що є сусідкою ОСОБА_1 та до 05.01.2023 року перебувала з останньою у приязних відносинах. Також пояснила, що 04.01.2023 року о темній порі доби вона та її чоловік почули шум у власному дворі. Трохи згодом почули звук схожий на стук у вікно і почули, що у їх дворі перебуває ОСОБА_1 , яка через зачинене вікно звинувачує їх у отруєнні свого собаки. Враховуючи, що ОСОБА_1 перебувала у стані сильного нервового збудження, вирішили не виходити на двір. Вранці наступного дня вийшла з будинку та побачила, що на фасаді будинку з боку вулиці містяться чисельні плями червоного кольору, а на асфальтовій дорозі перед будинком фарбою того ж кольору виконано напис; «Кушніренко Марина вбивця» і хрест . Уточнила, що вказаний вище напис було виконано рівним, чітким почерком, ймовірно жіночим та схожим на почерк ОСОБА_1 .. В цей же день звернулася до старостату з проханням про виклик поліції. Після приїзду працівника поліції, перебуваючи у приміщені старостату надала поліцейському пояснення з приводу відомих їй обставин. Під час надання пояснень до старостату зайшла ОСОБА_1 , яка поскаржилась працівнику поліції на отруєння власного собаки. При цьому ОСОБА_1 була вдягнута у куртку жовтого кольору на якій були сліди фарби різного кольору, зокрема червоного, який був схожий з кольором плям на її будинку та написом поруч з останнім.

Щодо причетності до отруєння собаки ОСОБА_1 пояснила, що вказаний собака жодним чином не дошкуляв їм, оскільки перебував на прив`язі, отже, підстав для отруєння останнього не було.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що працює у службі у справах дітей Єрківської селищної ради та 05.01.2023 року разом з працівником поліції ОСОБА_6 у робочих справах приїхала до старостату села Радчиха. Бачила пофарбування червоною фарбою на будинку потерпілої ОСОБА_2 та напис поруч з ним, оскільки він знаходиться напроти старостату. Бачила як до старостату зайшла ОСОБА_1 , яка була вдягнута у куртку жовтого кольору зі слідами фарби червоного кольору. В її присутності ОСОБА_1 заперечила причетність до пофарбування будинку та виконання напису поруч з ним. В подальшому, перебуваючи у старостаті чула сварку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 приводом до якої було отруєння собаки ОСОБА_1 ..

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснила, що працює спеціалістом землевпорядником Єрківської селищної ради та має робоче місце у старостаті с. Радчиха. На початку січня 2023 року вранці, ідучи на роботу побачила, що будинок ОСОБА_2 був пофарбований з боку вулиці чисельними плямами червоного кольору, а поруч з будинком на асфальті виконано напис: «Кушніренко Марина вбивця». Побачила ОСОБА_2 , яка попросила викликати поліцію. Перебувала в приміщенні старостату, коли приїхав працівник поліції. Згодом до приміщення старостату зайшла ОСОБА_1 , яка в її присутності пояснювала, що напередодні ввечері разом з тілом померлого собаки та дитиною ходила у двір ОСОБА_2 де намагалася з`ясувати навіщо остання отруїла її собаку.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що працює головним спеціалістом Єрківської селищної ради і має робоче місце у старостаті с. Радчиха. Також пояснила, що на початку січня 2023 року по дорозі на роботу бачила, що на фасаді будинку ОСОБА_2 містилися чисельні плями червоного кольору, а поруч з будинком на асфальті був надпис про те, що ОСОБА_3 вбивця. В цей же день у старостаті чула як ОСОБА_1 заперечувала власну причетність до виконання напису та фарбування будинку. В присутності свідка працівник поліції запитав у ОСОБА_1 чому на її куртці містяться плями фарби червоного кольору, на що остання повідомила, що вказані плями залишилися після фарбування власного паркану. При цьому свідок уточнила, що на куртці ОСОБА_1 містилися не лише плями червоного кольору, а були також плями інших кольорів, зокрема блакитного. Додатково свідок пояснила, що паркан біля будинку, де проживає ОСОБА_1 був пофарбований останньою навесні 2021 року у кольори веселки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, останній поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції "з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням".

У справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Виходячи з положень ст.ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Отже, на підставі відповідної практики ЄСПЛ можливо зробити однозначний висновок, що суд не має права перебирати на себе функцію обвинувача у справах про адміністративні правопорушення, які в розумінні Конвенції прирівнюються до кримінального провадження, оскільки в такому випадку суд перестає бути незалежним та неупередженим органом з розгляду спорів, що є безумовним порушенням ст.6 Конвенції в частині права кожного на справедливий суд. В такому випадку суд позбавлений можливості самостійно здійснювати збір додаткових доказів, що підтверджували б або спростовували б вину правопорушника, а отже судовий розгляд здійснюється на підставі наданих суду матеріалів.

Це повністю узгоджується з приписами ч. 2 ст. 251 КУпАП, згідно яких обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин суддя визнає, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Дослідивши сукупність, встановлених обставин, з урахуванням заперечень ОСОБА_1 , а також змісту показань потерпілої ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_8 , які підтвердили факт наявності на одязі ОСОБА_1 плям фарби, кольори якої відповідали кольорам у якій було пофарбовано паркан останньої, суд дійшов висновку, що у матеріалах справи відсутні відомості, які б однозначно, «поза розумним сумнівом» підтверджували факт висловлювань ОСОБА_1 нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , які згідно протоколу мали місце 04.01.2023 року о 15 годині 00 хвилин та 23 годині 00 хвилин та вчинення нею дій з пофарбування будинку та виконання напису перед ним. При цьому будь-яких інших, ніж досліджені судом, даних, які б об`єктивно підтверджували вчинення ОСОБА_1 зазначених у протоколі дій суду не надано.

Оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, досліджені у судовому засіданні докази, врахувавши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок досліджених доказів у їх сукупності, суддя дійшов висновку про відсутність законних підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки визнає, що у справі відсутні належні та допустимі докази, які б у своїй сукупності «поза розумним сумнівом» доводили факт вчинення ОСОБА_1 дій про які зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення від 05.01.2023 року серії ВАВ № 334720. Отже, суддя визнає, що твердження ОСОБА_1 про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення є неспростованими.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих сумнівів щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. При цьому, враховуючи не повне виконання працівниками поліції, передбачених ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язків щодо збирання доказів у справі, суддя визнає, що за наявності істотних розбіжностей між запереченнями особи, яка стверджує про власну невинуватість та наявними у матеріалах справи доказами, стороною обвинувачення не надано інших належних та допустимих доказів, які б «поза розумним сумнівом» спростовували вказані вище заперечення особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини ОСОБА_1 суд тлумачить на її користь та за наведених вище обставин, визнає, що у даній справі відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245, 247 ч. 1 п. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 провадженням закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого статті 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається через Катеринопільський районний суд Черкаської області.

Суддя: Баранов О.І.