ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 609/159/23

3/609/103/2023

20 березня 2023 року суддя Шумського районного суду Тернопільської області Катерняк О.М., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Відділу поліції № 2 (м. Ланівці) Кременецького РВП ГУНП України в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , тимчасово не працюючої,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

23 лютого 2023 року до Шумського районного суду Тернопільської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №119592 від 17.02.2023, згідно з яким вбачається, що «14 лютого 2023 року близько 13 години 45 хвилин в АДРЕСА_2 , в приміщенні старостату гр. ОСОБА_1 обізвала нецензурними словами гр. ОСОБА_2 , принизивши його гідність та порушивши громадський порядок».

Дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою не визнала та пояснила, що 07 лютого 2023 року близько 09 години прийшла в старостат с. Піщатинці, де звернулася до старости с. Піщатинці з приводу оформлення заповіту, однак він сказав їй зачекати. Так вона зачекала аж до 16 години, а тоді пішла додому. Згодом, він надав ОСОБА_1 вже надрукований заповіт для прочитання та підпису, однак вона відмовилась це зробити, оскільки вважала цей заповіт недійсним, так як він не був надрукований у її присутності, їй відомо, що староста не друкує самостійно документи, всі документи в старостаті друкує син старости ОСОБА_2 , який працює вчителем в сільській школі та є депутатом місцевої ради. 14 лютого 2023 року вона знову прийшла в старостат, сплативши повторно державне мито, попросила виготовити інший заповіт у її присутності, проте староста відмовився, тоді ж до старостату прийшов син старости ОСОБА_2 , почав її обзивати та ображати. Громадського порядку вона не порушувала, не ображала нецензурними та іншими образливими словами ОСОБА_2 , не принижувала ніяким чином його гідності. Тому просила закрити справу за відсутності в її діях складу правопорушення.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потреба суспільства, система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані ДОП ВП №2 (м.Ланівці) Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області за ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство.

Проте, як з`ясовано з пояснень ОСОБА_1 в судовому засіданні, та з письмових пояснень ОСОБА_2 , слідує, що конфлікт між ними був викликаний особистими неприязними відносинами, які виникли з приводу складання заповіту, котрий ОСОБА_1 вважала недійсним.

Із письмових пояснень свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вбачається, що останнім не відома причина конфлікту, який мав місце 14.02.2023 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

При цьому наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено.

Так, і в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Більш того, згідно з ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, на думку суду ОСОБА_1 порушень, передбачених ст.173 КУпАП не допустив, тому вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, у зв`язку із чим провадження в даній справі слід закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 252, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду через Шумський районний суд Тернопільської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. М. Катерняк