ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/719/23
Провадження №3/477/634/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М. розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ УМВС України в Миколаївській області 21 лютого 2000 року, працюючого водієм у ТОВ СТП «Голд», одруженого, який є особою з інвалідністю 3 групи, зареєстрованого за місцем проживання в АДРЕСА_1

за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

04 квітня 2023 року на адресу суду з відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 27 березня 2023 року серії ВАВ №167893, ОСОБА_2 27 березня 2023 року о 22.07 годині, перебуваючи на території подвір`я будинку АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою, безпідставно чіплявся до громадянина ОСОБА_3 та на зауваження з п18.05.2023риводу своїх дій не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та скоїв правопорушення передбачене статтею 173 КпАП України дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину в інкримінованому йому правопорушенні не визнав, заперечував щодо законності складеного протоколу. Просив закрити справу за відсутності в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях останнього відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з виходячи з наступного.

У відповідності до статті1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частина перша статті 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам статті 256 КУпАП, так як у ньому відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП, не зазначено якими саме діями ОСОБА_2 було порушено громадський порядок і спокій громадян, що є наслідком дрібного хуліганства, за яке настає відповідальність за статтею 173 КУпАП.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» роз`яснено, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Згідно статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

В судовому засіданні ОСОБА_2 пояснив, що причиною його конфлікту з сусідом ОСОБА_3 стали особисті неприязні відносини між ними з приводу ревнощів. Так 27 березня 2023 року його дружина ОСОБА_4 з якою він спільно проживає, пізно ввечері перебувала у сусіда ОСОБА_3 та вживала разом з ним та іншою особою спиртні напої. Оскільки він мав підстави вважати, що вона йому зраджує з іншим чоловіком, пішов до нього додому де перебуваючи у розгніваному стані почав бити вікна сокирою, намагаючись повернути дружину додому. Зазначив, що громадський порядок та спокій громадян він не порушував

З пояснень ОСОБА_3 , долучених до протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 27 березня 2023 року, близько 22 години, він перебуваючи за місцем свого проживання приймав гостей, зокрема ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . В цей час до нього до двору зайшов ОСОБА_2 , який проживає по сусідству, з сокирою в руках та почав бити нею вікна, виражатися нецензурною лайкою та погрожувати фізичною розправою.

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у своїх поясненнях від 27 березня 2023 року також підтвердили пояснення ОСОБА_6 , повідомивши, що дійсно 27 березня 2023 року у вечірній час, перебували за місцем проживання останнього. Близько 22.00 години до подвір`я будинку зайшов ОСОБА_2 , який маючи сокиру в руках, почав бити нею по вікнах та виражатися на адресу ОСОБА_6 нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою та на зауваження з приводу своїх дій не реагував.

Дослідженими доказами по справі встановлено, що дії ОСОБА_2 , щодо побиття ним 27 березня 2023 року вікон у будинку сусіда ОСОБА_6 викликані особистими неприязними відносинами між ними та були спрямовані проти ОСОБА_6 і його майна, а не на порушення громадського порядку.

Доказів про вчинення ОСОБА_2 дій, пов`язаних з порушенням громадського порядку суду не надано та в судовому засіданні не встановлено.

В судовому засіданні ОСОБА_2 категорично заперечував проти інкримінованого йому правопорушення, зазначивши, що громадський порядок та спокій громадян не порушував, суперечка виникла з приводу ревнощів його дружини до ОСОБА_6 .

До матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено доказів, що домоволодіння, яке належить ОСОБА_6 є громадським місцем, визначеним у загальноприйнятому законодавчому визначенні.

В ході розгляду справи не встановлено обставин, які б свідчили про умисні дії ОСОБА_2 , направлені на вчинення дрібного хуліганства, а саме, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Вказані факти свідчать про безпідставність та неправомірність складеного протоколу.

Частиною третьою статті 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно пункту 2 статті 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_7 у вчиненні правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтею 256, 283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду через Жовтневий районний суд Миколаївської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО