Справа № 473/1407/23
Провадження №3/473/520/2023
П О С Т А Н О В А
іменем України
"12" квітня 2023 р. м. Вознесенськ

Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Домарєва Н.В.,
з участю секретаря судового засідання Аннєнкової В.Ф.,
прокурора Ватуліної А.І.,
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, що надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Газалкент Верхнєчирчикського району Узбекистану, громадянки України, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 , на момент вчинення інкримінованих правопорушень працювала завідувачем сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату виконавчого комітету Вознесенської міської ради Миколаївської області, незаміжня, утриманців не має, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,
- за ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП,
в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №84 від 16.03.2023, ОСОБА_1 , займаючи посаду завідувача сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату Виконавчого комітету Вознесенської міської ради та голови Ради трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської ради, тобто, будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 Закону, а також суб`єктом правопорушення, відповідно до примітки ст.172-7 КУпАП, в порушення п.3 ч.1 ст.28 Закону, не вжила жодних заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та вчинила дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме проголосувала під час розгляду подання Вознесенського міського голови за погодження премії у листопаді 2021 року, за виконання додаткового обсягу завдань посадовим особам та службовцям виконавчих органів BMP №69/01/01-02/24 від 22.11.2021, в тому числі, собі особисто, на засіданні Ради трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської Ради (далі - РТК) від 22.11.2021 №44.
Посадовою особою, якою складено протокол, вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.2 ст.172-7 КУпАП як вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, №83 від 16.03.2023, ОСОБА_1 , займаючи посаду завідувача сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату Виконавчого комітету Вознесенської міської ради та голови Ради трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської ради, тобто, будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 Закону, а також суб`єктом правопорушення, відповідно до примітки ст.172-7 КУпАП, в порушення п.2 ч.1 ст.28 Закону, не вжила жодних заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомила у встановленому законом випадку та порядку колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів - Раду трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської ради, про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час вчинення дій та прийняття рішення, а саме під час розгляду подання Вознесенського міського голови про погодження премії у листопаді 2021 року, за виконання додаткового обсягу завдань посадовим особам та службовцям виконавчих органів BMP №69/01/01-02/24 від 22.11.2021, в тому числі, собі особисто, на засіданні Ради трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської Ради від 22.11.2021 №44.
Посадовою особою, якою складено протокол, вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст.172-7 КУпАП як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.
В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП, не визнала. При цьому пояснила, що рішення Ради трудового колективу мають рекомендаційний характер, не є обов`язковими до виконання роботодавцем. Просила провадження по справі закрити.

Прокурор Ватуліна А.І. в судовому засіданні просила визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, та піддати її стягненням: за ч.1 ст.172-7 КУпАП 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, за ч.2 ст.172-7 КУпАП 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; з урахуванням ст.36 КУпАП 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Заслухавши думки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та прокурора, а також дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до наступного.
Як встановлено в судовому засіданні, розпорядженням Вознесенського міського голови від 25.02.2019 №61-рк, ОСОБА_1 призначено на посаду завідувача сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату Виконавчого комітету Вознесенської міської ради зі збереженням 12 рангу посадової особи місцевого самоврядування в межах 6 категорії посад.

Відповідно до протоколу засідання загальних зборів членів трудового колективу працівників виконавчих органів влади Вознесенської міської ради Миколаївської області №1 від 30.12.2020, у зв`язку з припиненням діяльності профспілкової організації та з метою представництва інтересів працівників перед роботодавцем у Вознесенській міській раді, розглянуто питання про обрання Ради трудового колективу працівників виконавчих органів Вознесенської міської ради для розробки проекту колективного договору.
Вказаними загальними зборами з присутніх 116 осіб в ході голосування обрано склад Ради трудового колективу у кількості 15 осіб, до яких також увійшла ОСОБА_1
30.12.2020 на засіданні Ради трудового колективу працівників виконавчих органів Вознесенської міської ради в ході голосування ОСОБА_1 одноголосно обрано головою РТК.
22.11.2021 до Ради трудового колективу направлено подання Вознесенського міського голови за вих. №69/01/01-02/24 про погодження премії у листопаді 2021 року за виконання додаткового обсягу завдань посадовим особам та службовцям виконавчих органів ВМР, до списку якого входила завідувач сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату виконавчого комітету Вознесенської міської ради Миколаївської області ОСОБА_1
22.11.2021 на засіданні Ради трудового колективу розглянуто подання міського голови про погодження посадовим особам та службовцям виконавчих органів Вознесенської міської ради розміру премії за виконання додаткового обсягу завдань у листопаді 2021 року (питання №2), в тому числі і ОСОБА_1 , яке погоджено одноголосно.

Розпорядженням Вознесенського міського голови від 23.11.2021 №491-рк ОСОБА_1 премійовано на підставі рішення РТК у визначеному радою розмірі.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.
Так, ст.254 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до положень ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
У відповідності із ст.280 КУпАП, орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»:
- реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Відповідно до диспозиції ст.172-7 КУпАП та п.2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:
- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч.1 ст.172-7 КУпАП);
- у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто, за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч.2 ст.172-7 КУпАП).
Відповідно до методичних рекомендації НАЗК від 21.10.2022 №13 Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, при потенційному конфлікті інтересів у особи наявний приватний інтерес у сфері, в якій вона виконує свої службові/представницькі повноваження. Така ситуація надалі впливатиме на об`єктивність особи під час реалізації повноважень.
При реальному конфлікті інтересів особа реалізує (повинна реалізувати) свої повноваження у сфері, де наявний приватний інтерес. Це викликає суперечність між повноваженнями і приватним інтересом, яка впливає на об`єктивність вчинення дій чи прийняття рішень.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією», аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.
Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.
Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.
Отже, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, а необхідно встановити, чи суперечить він службовим чи представницьким повноваженням особи, чи може така суперечність реально вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.
Крім того, вказаним Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вих.№223-943/0/4-17, звернуто увагу на те, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 172-7 КУпАП, суди мають враховувати необхідність наявності фактів, встановлення яких має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення та в постанові суду:
- наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;
- наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;
- наявність повноважень на прийняття рішення;
- наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення.
Так, питання оплати праці належить до трудових правовідносин, а отже, не відноситься до сфери приватного інтересу працівника в розумінні ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»

Відсутність приватного інтересу, в свою чергу, виключає наявність реального конфлікту інтересів у особи, а відтак, і склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП.
Крім того, спираючись на чинне законодавство та судову практику, слід зазначити про те, що отримання грошової винагороди у формі зарплати та її складових - премії, надбавки, за своєю суттю не може виступати мотивом правопорушень, пов`язаних з корупцією, оскільки право «на зарплату, не нижчу від визначеної законом», законодавчо закріплене у ст.43 Конституції України, а згідно ч.1 і ч.2 ст.1-2 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу, і її розмір залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства.
Структура зарплати складається з основної зарплати (це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців), додаткової зарплати (це винагорода за працю понад встановлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці), інших заохочувальних та компенсаційних виплат (це виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми).
В свою чергу, ч.3 ст.97 КЗпП України зобов`язує власника встановлювати конкретні розміри премій з урахуванням вимог колективного договору, зміст якого повинен відповідати законодавству та угодам.
Із матеріалів справи вбачається, що загальними зборами трудового колективу Вознесенської міської ради 13.01.2021 схвалено колективний договір, яким, серед іншого, встановлено умови оплати праці, затверджено Положення про преміювання працівників виконавчих органів міської ради та створено Раду трудового колективу в кількості 15 осіб.
Пунктом 15 Розділу IV Колективного договору встановлено, що до працівників можуть бути застосовані заохочувальні заходи шляхом преміювання згідно з додатком 4 (Положення про преміювання).
Положення про преміювання працівників виконавчих органів Вознесенської міської ради розроблено у відповідності з Постановою Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 №268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, суддів та інших органів».
Пунктом 5 Розділу ІІ зазначеного Положення передбачено, що премії всім працівникам виконавчих органів міської ради встановлюються розпорядженням міського голови за погодженням із Радою трудового колективу.
Клопотання до ради трудового колективу про преміювання подаються від імені міського голови, з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників.
Преміювання працівників здійснюється у межах фонду преміювання, утвореного у розмірі не менше 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці, відповідно до їх особистого вкладу.
Пункт 30 Розділу IV Колективного договору встановлює, що рада трудового колективу узгоджує розміри надбавок, доплат та премій не пізніше 3-х днів від дня внесення подання головою ради.
Так, в судовому засіданні встановлено наступне:
- відповідно до посадової інструкції завідувача сектору з питань взаємодії з правоохоронними органами, оборонної та мобілізаційної роботи апарату виконавчого комітету Вознесенської міської ради Миколаївської області, ОСОБА_1 не була наділена правом приймати рішення стосовно встановлення та виплати премій;
- з Положення про встановлення надбавок і доплат працівникам виконавчих органів Вознесенської міської ради (додаток 4 до Колективного договору), вбачається, що премії всім працівникам виконавчих органів Вознесенської міської ради встановлюються розпорядженнями міського голови.
Разом з тим, з відповіді міського голови ОСОБА_2 від 03.04.2023 на запит суду вбачається, що:
- Положення колективного договору між адміністрацією в особі міського голови та трудовим колективом працівників виконавчих органів Вознесенської міської ради на 2021-2025 не затверджувалось та в дію не вводилось;
- рішення (протоколи), прийняті на засіданнях Ради трудового колективу працівників виконавчих органів Вознесенської міської ради, якими у своїй діяльності керуються роботодавець в особі міського голови та Виконавчий комітет Вознесенської міської ради, у відповідності до законодавства, не є обов`язковими до виконання та мають рекомендаційний характер; Рада трудового колективу лише погоджує ті питання, які віднесенні до її компетенції, а приймає остаточне рішення (розпорядження) роботодавець;
- Положення про Раду трудового колективу виконавчих органів Вознесенської міської ради станом на даний час відсутнє.
Відтак, ОСОБА_1 не була наділена повноваженнями приймати рішення стосовно встановлення та виплати премій, а тому, відповідно до ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів не мав місце.
За таких обставин в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі відносно неї підлягає закриттю, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 172-7, 245, 247, 251, 252, 278-280, 283-285 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень.
Постанову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Н.В.Домарєва