Справа № 215/2466/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Камбул М.О., за участю прокурора Яроцької Т.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області департаменту стратегічних розслідувань національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Васілове Башкірія, громадянки України, працюючої старшою сестрою медичною КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР, яка раніше не притягалася до адміністративної відповідальності, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7 , ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7 , ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7 , ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7, ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 , ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 , ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 , ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, ч. 2ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

04.05.2023 року до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вісімнадцять адміністративних протоколів: справа № 215/2471/23, № 215/2474/23, №215/2477/23, №215/2478/23, №215/2480/23, № 215/2485/23, № 215/2486/23, №215/2488/23, №215/2491/23, №215/2494/23, № 215/2497/23, № 215/2506/23, № 215/2507/23, № 215/2509/23, № 215/2512/23, № 215/2514/23, № 215/2515/23, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 КУпАП, згідно яких займаючи посаду старшої сестри медичної КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР та будучи згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», суб`єктом на яку поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» перед внесенням відомостей до зведеного клопотання (подання) на преміювання працівників КЗ «КПНІ» ДОР, яким визначала собі премію від затвердженого кошторисом фонду заробітної плати, в різний період часу встановлений протоколами про адміністративні правопорушення, в установленому законом порядку не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів ні завідувача медичного відділення ні директора КЗ «КПНІ» ДОР.

Крім того, 04.05.2023 року до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вісімнадцять адміністративних матеріалів: справа № 215/2470/23, № 215/2473/23, № 215/2479/23, № 215/2481/23, № 215/2482/23, № 215/2483/23, № 215/2484/23, № 215/2487/23, № 215/2489/23, № 215/2493/23, № 215/2502/23, № 215/2504/23, № 215/2505/23, № 215/2508/23, № 215/2510/23, № 215/2511/23, № 215/2516/23, № 215/2518/23, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП, згідно яких перебуваючи на посаді старшої сестри медичної КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР та будучи згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», суб`єктом на яку поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» в різний період часу, встановлений протоколами про адміністративні правопорушення, приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме внесла пропозицію щодо визначення премії собі особисто від затвердженого кошторисом фонду заробітної плати, підписавши зведене клопотання (подання) на преміювання працівників КЗ «КПНІ» ДОР.

Прокурор Яроцька Т.М. в судовому засіданні заявила клопотання про об`єднання справ в одне провадження, підтримала протоколи про адміністративні правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-2 КУпАП, просила накласти на останню адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

ОСОБА_1 в судовому засіданні наполягала на об`єднанні матеріалів в одне провадження, свою вину визнала, пояснила, що дійсно не повідомивши про наявність у неї реального конфлікту інтересів ні завідувача медичного відділення ні директора КЗ «КПНІ» ДОР, приймала рішення про преміювання себе особисто.

Відповідно до ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Суддя, вислухавши думку прокурора Яроцької Т.М., пояснення правопорушника, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, виходячи з наступного.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до Глави 21 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Наказом №3643 від 27.06.1998 ОСОБА_1 призначено на посаду старшої сестри медичної КЗ «КПНІ» ДОР.

Статутом КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР від 28.07.2022 №205-12/VI визначено, що він є стаціонарним закладом для соціального закладу і створюється для тимчасового або постійного проживання/перебування осіб стійкими інтелектуальними та/або психічними порушеннями, які за станом здоров`я потребують стороннього догляду, соціально-побутового обслуговування, надання медичної допомог, соціальних послуг та комплексних реабілітаційних заходів і яким згідно висновкам лікарської комісії за участі лікаря-психіатра не протипоказане перебування в закладі. З п.п. 3.1., 3.2 статуту вбачається, що заклад набуває статусу юридичної особи з моменту його державної реєстрації, та має печатку і штамп зі своїм найменуванням, самостійний баланс, рахунки в органах Казначейства, виступає від свого імені у відносинах з державними органами, іншими підприємствами, організаціями та установами, здійснює види діяльності, передбачені статутом та не заборонені чинним законодавством України.

Згідно посадової інструкції від 01.12.2020, ОСОБА_1 ознайомлено під підпис з посадовими правами та обов`язками старшої сестри медичної, відповідно до яких вона керує роботою середнього медичного персоналу закладу, особисто контролює присутність працівників на робочому місці, контролює роботу медичного персоналу щодо виконання призначень лікарів, несе відповідальність за витрати лікарських засобів у відділені, їх облік, зберігання і використання, готує клопотання (подання) для затвердження рекомендуємого відсотку премії, надбавки за складність та напруженість працівників для затвердження директором на преміювання працівників щомісячно.

Положеннями про преміювання працівників КЗ «КПНІ» ДОР від 08.01.2020, преміювання працівників закладу здійснюється відповідно до особистого внеску в загальні результати роботи закладу за підсумками роботи за місяць. Це положення вводиться з метою матеріального стимулу працівників закладу за сумлінне, якісне та своєчасне виконання функціональних завдань та обов`язків, високу результативність у роботі, плідну працю, забезпечення належного рівня виконавчої та трудової дисципліни.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи старшою сестрою медичною КЗ «КПНІ» ДОР є посадовою особою юридичної особи публічного права і відповідно до положень пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

На підставі пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, не зазначені у п. 1 ч. 1 цієї статті.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

При цьому, відповідно до пп. 8, 11 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Отже, закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов, та на законодавчому рівні визначено обов`язок суб`єктів на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» повідомляти про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів колегіальний орган, в даному випадку завідувача медичного відділення чи директора КЗ «КПНІ» ДОР, а також не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується приватним інтересом, зумовленим її призначенням премій собі особисто . Суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових повноважень пов`язана з поданням ОСОБА_1 , як старшою сестрою медичною клопотань про преміювання їй особисто.

Таким чином, особа, яка обіймає посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави, територіальної громади) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб).

Однак, навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідні роз`яснення містять Методичні рекомендації НАЗК стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Так за п. 15 ч. 1 ст. 11 Закону до повноважень НАЗК належить надання роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цього Закону та прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів.

При цьому відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону НАЗК з метою виконання покладених на нього повноважень має права приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Як ро`яснило НАЗК у свої Методичних рекомендаціях від 21.10.2022 № 13 Щодо застосування окремих положень ЗУ «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов. При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

При цьому відповідно до п. 2.2.1 Методичних рекомендацій зазначено, що типовою обставиною та ситуацією, що свідчать про наявність приватного інтересу чи зумовлюють його виникнення є реалізація службових/представницьких повноважень стосовно себе. До таких ситуацій можна віднести прийняття (або участь у прийнятті) рішень особою щодо себе самої, які стосуються оплати праці, відведення земельних ділянок, використання права на депутатське звернення чи депутатський запит у власних інтересах.

У п.п. 14.1.6 п 14.1 розділу 14 Методичних рекомендацій зазначено приклад виникнення реального конфлікту інтересів під час реалізації повноважень з оплати праці, відповідно до якого керівник самостіи?ного структурного підрозділу подає керівнику державного органу пропозицію про встановлення собі преміі? з визначенням і?і? розміру для прии?няття відповідного рішення. У такому випадку пропозиціі? керівника самостіи?ного структурного підрозділу є основою для прии?няття керівником державного органу рішення про преміювання.

Таким чином, приватнии? інтерес при реалізаціі? цього повноваження стосовно себе пов`язании? з можливістю впл иву на зміст рішення керівника державного органу про встановлення стимулюючих виплат.

Оскільки керівник самостіи?ного структурного підрозділу не може об`єктивно оцінити власну роботу, при внесенні пропозиціи? щодо розміру преміі? для себе між и?ого приватним інтересом, що полягає у бажанні отримати стимулюючу виплату у вищому розмірі, та службовим повноваженням виникає суперечність, яка впливає на и?ого об`єктивність при вчиненні зазначених діи?, що є реальним конфліктом інтересів.

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді старшої сестри медичної КЗ «КПНІ» ДОР внесенням відомостей до зведеного клопотання (подання) на преміювання визначала собі премію, чим вчинила адміністративні правопорушення передбачені ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, що підтверджується клопотаннями (поданнями) на преміювання працівників КЗ «КРНІ» ДОР від 25.06.2021 премія в розмірі 100%, 24.09.2021 премія в розмірі 120%, 26.10.2021 премія в розмірі 100%, 22.11.2021 премія в розмірі 110%, 22.12.2021 премія в розмірі 100%, 27.01.2022 премія в розмірі 40%, 23.02.2022 премія в розмірі 65%, 10.03.2022 премія в розмірі 50%, 25.04.2022 премія в розмірі 50%, 24.05.2022 премія в розмірі 60%, 27.06.2022 премія в розмірі 70%, 25.07.2022 премія в розмірі 80%, 24.08.2022 премія в розмірі 90%, 22.09.2022 премія в розмірі 80%, 24.11.2022 премія в розмірі 42%, 21.12.2022 премія в розмірі 80%, 25.01.2023 премія в розмірі 63%, 22.03.2023 премія в розмірі 55%.

Датами вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією є відповідно 25.06.2021, 24.09.2021, 26.10.2021, 22.11.2021, 22.12.2021, 27.01.2022, 23.02.2022, 10.03.2022, 25.04.2022, 24.05.2022, 27.06.2022, 25.07.2022, 24.08.2022, 22.09.2022, 24.11.2022, 21.12.2022, 25.01.2023, 22.03.2023 тобто день складання подання, а також наступний робочий день після складання ОСОБА_1 такого подання.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли особою, уповноваженою на складання протоколу зібрано та проаналізовано необхідні докази та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Процесуально такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення. Отже, днем виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення слід вважати дату складання цього протоколу.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді старшої сестри медичної КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР та будучи згідно п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», суб`єктом на яку поширюється дія цього Закону, в порушення вимог ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» перед внесенням відомостей до зведеного клопотання (подання) на преміювання працівників КЗ «КПНІ» ДОР, яким визначала собі премію від затвердженого кошторисом фонду заробітної плати, в різний період часу встановлений протоколами про адміністративні правопорушення, в установленому законом порядку не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів ні завідувача медичного відділення ні директора КЗ «КПНІ» ДОР, та прийняла рішення щодо визначення премії собі особисто, підписавши зведене клопотання (подання), чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Статтею 172-7 ч.1 КУпАП передбачено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 172-7 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Дослідивши докази, які додані до протоколів про адміністративні правопорушення, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя приходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 в скоєні даних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч.1 ст.172-7 КУпАП, та про необхідність накладення на неї стягнення за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме у межах санкцій ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, яка передбачає накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суддя дійшла до висновку, що з метою виховання правопорушника та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6800 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, якою встановлено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно із ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде складати 536,80 грн. із розрахунку (2684*0,2).

Керуючись ст.ст. 40-1, 221, 245, 251, 252, 256, 280, 283-285,287,289,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративні справи № 215/2471/23, № 215/2474/23, №215/2477/23, №215/2478/23, №215/2480/23, № 215/2485/23, № 215/2486/23, №215/2488/23, №215/2491/23, №215/2494/23, № 215/2497/23, № 215/2506/23, № 215/2507/23, № 215/2509/23, № 215/2512/23, № 215/2514/23, № 215/2515/23 відносно ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КпАП України та адміністративні справи № 215/2470/23, № 215/2473/23, № 215/2479/23, № 215/2481/23, № 215/2482/23, № 215/2483/23, № 215/2484/23, № 215/2487/23, № 215/2489/23, № 215/2493/23, № 215/2502/23, № 215/2504/23, № 215/2505/23, № 215/2508/23, № 215/2510/23, № 215/2511/23, № 215/2516/23, № 215/2518/23 відносно ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КпАП України об`єднати в одне провадження з адміністративною справою № 215/2466/23; 3/215/1244/23, яка знаходиться в проваджені судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Камбул М.О.

ОСОБА_1 визнати винуватою за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та притягнути до адміністративної відповідальності наклавши адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 6800 (шість тисяч вісімсот) грн. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 536,80 грн. на користь держави (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, одержувач коштів (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0026001; Код класифікації доходів бюджету 22030106).

У разі несплати штрафу в добровільному порядку, не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови, штраф стягується у порядку примусового виконання в подвійному розмірі, а також стягуються витрати на облік правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя: