Роздільнянський районний суд Одеської області
ПО С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №: 511/534/23

Номер провадження 3-зв/511/3/23

"31" травня 2023 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Іванова О . В., при секретарі Возняк Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Роздільна, заяву ОСОБА_1 про відвід судді Роздільнянського районного суду Одеської області Гринчак Світлани Іванівни в справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2023 року в провадження судді Іванової О.В. надійшла вищевказана заява, згідно якої ОСОБА_1 (далі заявник) просить відвести суддю Роздільнянського районного суду Одеської області Гринчак Світлану Іванівну, яка розглядає матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно заявника за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Вказана заява обґрунтована тим, що заявник ОСОБА_1 вважає, що суддя Гринчак С.І. має намір винести неправосудне рішення без зазначення прізвищ працівників поліції, котрі сфальшували відносно нього вказані матеріали, оскільки, на думку заявника, складання 3-х різних документів відносно нього в один і той же час здійснити неможливо, вказані документи складені одним почерком правою рукою одним поліцейським, а тому вказані документи не підлягають позитивній оцінці. Окрім того, заявник наголошує, що під час складання вказаних документів відбулося порушення процедури освідування заявника на стан алкогольного сп`яніння, а тому вважає, що інший суддя визнає незаконними дії працівників Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, котрі сфальшували документи.

Учасники розгляду заяви в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується відповідними документами, наявними в матеріалах справи.

Фіксування за допомогою технічних засобів судового засідання не здійснювалося у відповідності до частини 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши подану заяву та її обґрунтування, суд вважає, що остання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Кодекс України про адміністративні правопорушення фактично не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід.

Водночас, згідно ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.50, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про те, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону про відвід судді за правилами, закріпленими в КПК України.

Кодекс України про адміністративні правопорушення фактично не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді або суддею самовідвід, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід (самовідвід), однак суд вважає, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону і розгляд заяви про відвід необхідно провести за правилами, закріпленими в КПК України.

Так, статтею 75 КПК України передбачений вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді справи. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Європейський суд з прав людини зазначає, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду".

За практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Згідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України").

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

За вимогою частини 5 статті 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Сумнів в неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Зі змісту заяви вбачається, що підставою для відводу судді Гринчак С.І. є фактичне оспорювання обставин, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, що нею розглядається відносно ОСОБА_1 .

Разом з тим, наведені заявником обставини не свідчать про упередженість судді та можливу її певну особисту заінтересованість в даній справі на користь органу, який склав протокол про адміністративне правопорушення, а зводяться з незгодою з діями працівників поліції.

Доводи ОСОБА_1 щодо фальсифікації документів співробітниками поліції не можуть бути правовою підставою для відводу судді, водночас, повинні бути перевірені під час судового розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення та можуть бути підставою та/або аргументом при апеляційному оскарженні прийнятого суддею рішення за результатом розгляду справи по суті у разі оскарження ним відповідного рішення.

Таким чином, жодних доказів допущення суддею Гринчак С.І. будь-яких дій, що могли б викликати сумнів в її неупередженості чи необ`єктивності при розгляді вищевказаної адміністративної справи, суду не надано, на думку суду відвід має ознаки зловживання правом, оскільки заявлений втретє без зазначення будь-яких нових обставин для відводу.

Наявність інших підстав, які передбачені законом, що виключають можливість участі судді Гринчак С.І. у розгляді справи № 511/534/23, не встановлено.

Вказана заява про відвід не містить жодних визначених законом підстав для відводу судді, а доводи заявника, які фактично зводяться з незгодою з діями працівників поліції під час складання відносно нього протоколів, також жодними доказами не підтверджуються та не свідчать про існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді та є підставами для задоволення відводу.

За таких обставин доводи ОСОБА_1 про відвід судді Гринчак С.І. є необґрунтованими, а тому заява про відвід судді не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.7, 8, 294 КУпАП, ст.ст.75, 81 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Роздільнянського районного суду Одеської області Гринчак Світлани Іванівни в справі про адміністративне правопорушення (справа №511/534/23, провадження №3/511/312/23).

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Іванова