Справа № 306/1937/23
Провадження № 3/306/694/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2023 року м. Свалява

Суддя Свалявського районного суду Закарпатської області Вінер Е. А., розглянувши матеріали справ за протоколами серії ВАВ №285729 від 05.08.2023 року та серії ВАБ №966744 від 04.08.2023 року, які надійшли від відділення поліції №1 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця в АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушень, передбачених ч.2 ст.173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 , 04.08.2023 року близько 20.21 год., за місцем свого проживання ( АДРЕСА_1 ), виражався на адресу доньки ОСОБА_2 нецензурними словами, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру, що спричинило емоційні страждання особи, та вчинив дії, які протягом року піддано адміністративному стягненю за порушення передбачено ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Крім цього, він же 04.08.2023 року близько 18.30 год, за місцем свого проживання ( АДРЕСА_1 ), вчинив насильство в сім`ї психологічного характеру, відносно дружини ОСОБА_3 виражався в її адресу нецензурними словами, тобто правопорушення, передбачене ч.2 ст.173-2 КУпАП.

Згідно ч.2 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Таким чином, справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, передбачених ч.2 ст.173-2 КУпАП та ч.2 ст.173-2 КУпАП, за номерами: справа № 306/1937/23, провадження № 3/306/694/23 та справа № 306/1938/23, провадження № 3/306/695/23 слід об`єднати в одне провадження, якому присвоїти номер справи № 306/1937/23 провадження №3/306/694/23 та розглядати одночасно.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився.

Адвокат Кошеля В.В. в судовому засіданні пояснив, що правопорушник та потерпіла є батьком і дочкою, між ними виникла суперечка, проте вони примирились. Просить закрити провадження в справі.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з"явилася, подала заяву про закриття провадження в справі, батько обіцяв виправитись. Претензій до нього не має.

Диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї. Ч.2 ст.173-2 КУпАП передбачає відпровідальність за ті самі дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

П. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 07.12.2017 визначено, що домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно п. 14 ст. 1 цього Закону, психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодотретіх осіб, приниження, переслідування, залякування,інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Об"єктивна сторона ч. 1 ст.173-2 КУпАП передбачає існування обов"язкової ознаки, можливість настання чи настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Отже, законодавець визнав адміністративним правопорушенням не будь-яке домашнє насильство, а лише те, яке потягло за собою завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого або ж могло спричинити таку шкоду.

Ці обставини (завдання шкоди фізичному здоров`ю або завдання шкоди психічному здоров`ю чи можливість спричинення якогось виду шкоди), як обов`язкові елементи складу правопорушення повинні бути зазначені у протоколі.

При цьому, у протоколі не конкретизовано, яка шкода заподіяна діями ОСОБА_1 , хоча це прямо випливає з диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Тобто фактично об`єктивна сторона правопорушення в протоколі не розкрита..

Відтак, конфліктна ситуація між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за відсутності доказів на підтвердження завдання або можливості завдану шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, оскільки завдання шкоди в даному випадку є обов"язковою ознакою об"єктивної строни даного проступку.

Згідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначениму статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Відповідно до наведених норм права та позиції ЄСПЛ, викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року, в якій зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її,а так само неможе відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Отже, наявність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення. Таким чином, вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.3 ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суддя приходить до висновку, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст. 9, 247, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Справи про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.173-2 КУпАП справа № 306/1937/23, провадження № 3/306/694/23 та за ч.2 ст.173-2 КУпАП справа № 306/1938/23, провадження №3/306/695/23 відносно ОСОБА_1 обєднати в одне провадження та присвоїти єдиний номер справи 306/1937/23, номер провадження 3/306/694/23.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Копію постанови для відому направити до відділення поліції №1 Мукачівського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Закарпатській області.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Свалявського

районного суду Закарпатської області Е. А. Вінер