Провадження № 3/761/547/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши матеріали, які надійшли з Національного банку України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, директора Департаменту фінансового моніторингу АТ «Банк Альянс», проживаючого за АДРЕСА_1 , ,

за ч. 1 ст. 166-9 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Начальником управління безвиїзного нагляду за банками Департаменту фінансового моніторингу Національного банку України складено протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, яке полягає в наступному.

АТ «Банк Адьянс» отримав від Державної служби фінансового моніторингу України 15.09.2022 р. файл-запит ХС0ІІY9F.202 і файл-лист ХL0ІІY9F.201 про отримання інформації по рахунку, відповідні виписки по рахунку та копії відповідних SWIFT-повідомлення тощо.

Відповідно до вимог п.п. б п. 11 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний іншу, не зазначену у підпункті "а" цього пункту, додаткову інформацію - протягом п`яти робочих днів з дня надходження запиту або в інший строк, погоджений у встановленому порядку із спеціально уповноваженим органом.

Відповідно до положень п.п. 1 ч. 1 ст. 33 Закону - неподання інформації спеціально уповноваженому органу є неподання суб`єктом первинного фінансового моніторингу інформації у випадках, передбачених законодавством у сфері запобігання та протидії, що призвело до відсутності на обліку у спеціально уповноваженого органу належним чином оформленого та поданого зазначеним суб`єктом повідомлення.

Проте, у файлі-відповіді ХD0ІІY9М.202 від 22.09.2022 р. відповідальним працівником АТ «Банк альянс» ОСОБА_1 запитувану інформацію не надано, таким чином не забезпечив надання спеціальному уповноваженому органу у файлі - відповіді ХD0ІІY9М.202 інформації, передбаченої п.п. б п. 11 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню зброї масового знищення», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 166-9 КУпАП.

В судовому засідання ОСОБА_1 , його представник заперечували щодо наявності в діях уповноваженої особи банк складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши доводи учасників процесу, дослідивши надані матеріали приходжу до наступних висновків.

Приписами ч. 1 ст. 166-9 КУпАп передбачено відповідальність за порушення вимог щодо здійснення належної перевірки, вимог щодо виявлення належності клієнтів та інших визначених законом осіб до політично значущих осіб, членів їх сімей, осіб, пов`язаних з політично значущими особами; неподання, несвоєчасне подання, порушення порядку подання або подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, недостовірної інформації у випадках, передбачених законодавством; порушення вимог щодо створення (ведення) та зберігання документів (у тому числі електронних), записів, даних, інформації; порушення вимог щодо супроводження переказів інформацією про ініціатора та одержувача переказу; порушення вимог щодо відмови від встановлення (підтримання) ділових відносин (проведення фінансової операції); порушення порядку зупинення фінансових (фінансової) операцій (операції), а також порядку замороження або розмороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням; порушення вимог щодо виявлення та реєстрації фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу

Статтею 212-21КУпАІІ передбачена відповідальність за порушення встановленого порядку подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру у виді штрафу, але при цьому вказаною статтею не передбачено на кого може бути накладено штраф.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, пояснення надані в судовому засіданні ОСОБА_1 , його представником, відомості, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, долучені до адміністративного матеріали паперові копії електронних документів не дають підстави вважати, що в діях уповноваженої особи АТ «Банк Альянс» наявен склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 166-9 КУпАП.

Оцінюючи надані суду докази на предмет доведення вини ОСОБА_1 , суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

На необхідності застосування принципу презумпції невинуватості в справах про адміністративні правопорушення наголосив Верховний Суд в п. 39 Постанови від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, зазначивши, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

За встановлених обставин, вважаю за можливе застосувати положення ст. 247 КУпАП, відповідно до яких провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема, відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 166-9, 247,251,280,284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови через Шевченківський районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя