Справа № 139/515/23
Провадження № 3/139/279/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2023 року смт Муровані Курилівці Суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області Тучинська Н.В.,

з участю:

особи щодо якої розглядається справа, ОСОБА_1 ,

особи, яку визнано потерпілою у справі ОСОБА_2 ,

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України,

У С Т А Н О В И Л А:

Щодо ОСОБА_1 направлено до суду протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 775801 від 08.07.2023. , передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП. Зокрема, ОСОБА_1 звинувачується в тому, що о 10-ій годині 40 хвилин 08 липня 2023 року за місцем свого проживання, що по АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_3 насильство психологічного характеру, що виражалось у висловлюванні на її адресу нецензурними словами, погрозами фізичною розправою, спалив її одяг. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП як домашнє насильство.

ОСОБА_1 не визнав себе винним за таким звинуваченням і пояснив: В ніч із 07 на 08 липня 2023 року його дружина з дітьми ночувала у своєї матері. Він вранці 08.07.2023 року не зміг відчинити вхідні двері до будинку, в якому проживає разом з дружиною і двома доньками. Дружина не повірила йому, а тому викликала поліцію. Насправді він ніяких протиправних дій чи образ щодо дружини не вчиняв, оскільки фактично був зачинений в будинку, а вона була на подвір`ї. Про складання поліцейським щодо нього протоколу про насильство у сім`ї йому стало відомо 25.07.2023 після виклику до суду.

Визнана у справі потерпілою ОСОБА_2 пояснила: 07 липня 2023 року вона з дітьми та своїми друзями відпочивала у кафе. Додому вона не пішла, оскільки знала, що чоловік повернувся додому у стані алкогольного сп`яніння. Приблизно о 10-ій годині 08 липня 2023 року вона зі старшою донькою прийшли додому, але не змогли потрапити до будинку, оскільки двері були зачинені. На її прохання чоловік двері не відчинив, а тому вона викликала поліцію і просила їх допомогти зайти в будинок. Поліцейський їй пояснив, що наслідком виклику поліції має бути або протокол, або постанова, попросив написати пояснення та підписати ще якісь документи.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, в тому числі оглянувши відеозапис події, приходжу до висновку, що подія правопорушення, передбаченого ч. й ст. 173-2 КУпАП, взагалі була відсутня 08 липня 2023 року за адресою АДРЕСА_1 .

Так, Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю ( ст. 252 КУпАП).

Для визнання адміністративного правопорушення таким, що містить ознаки події правопорушення, діяльність особи має бути такою, що може розцінюватись як правопорушення, передбачене тією чи іншою статтею.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Так, на ствердження факту події вміненого правопорушення суду надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 775801 від 08.07.2023 (а.с. 1), рапорт інспектора-чергового Могилів-Подільського РВП Гуліч В.П. про надходження від ОСОБА_2 на службу 102 повідомлення про створення чоловіком нестерпних умов проживання та його агресивну поведінку (а.с. 3), протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) (а.с. 4), письмові пояснення ОСОБА_2 , довідку-характеристику на ОСОБА_1 з місця проживання, оптичний DVD-диск із записом подій біля будинку АДРЕСА_1 .

Частиною 1 ст. 254 КУпАП передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол. За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Частини 2-4 цієї норми КУпАП містять вимоги про те, що протокол має бути підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а в разі відмови від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання, цій особі мають бути роз`яснені права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 775801 від 08.07.2023 вказані вимоги порушені.

Так, у протоколі відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутні дані про відмову від надання таких пояснень, а також до протоколу не додано пояснень такої особи на окремому аркуші.

В той же час на оглянутому під час розгляду справи по суті відео зафіксовано, що ОСОБА_1 не був присутній під час складання щодо нього протоколу, оскільки він був зачинений у будинку, йому ніхто не роз`ясняв його права, не давав підписувати протокол, не повідомляв про його право надати відповідні пояснення. Отже, права ОСОБА_1 було порушено ще на стадії складання протоколу про адміністративне правопорушення.

З доданого до матеріалів справи рапорту працівника поліції від 08 липня 2023 року вбачається, що 08.07.2023 о 10 год. 39 хв. надійшло повідомлення зі служби 102 від ОСОБА_2 про створення чоловіком нестерпних умов проживання та його агресивну поведінку.

Слід зазначити, що згідно висновку, який викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15 квітня 2020 року (справа № 489/4827/16-а), рапорт працівника поліції не може вважатися об`єктивним доказом у справі, оскільки така особа є представником суб`єкта владних повноважень.

Крім того, такий рапорт є процесуальним документом який лише фіксує факт отримання повідомлення від заінтересованої особи, і не обов`язково у ньому викладено інформацію, яка відповідає дійсності. Така інформація підлягає перевірці належними доказами.

В той же час:

- в зазначений у протоколі про адміністративне правопорушення день конфлікту в сім`ї ОСОБА_4 взагалі не було, а, як стверджує ОСОБА_2 , вона викликала поліцію, оскільки не могла потрапити до будинку, а, як стверджує ОСОБА_1 , він не зміг відчинити двері. Суддя йме віру таким поясненням ОСОБА_1 , оскільки на відеофіксації події 08.07.2023 зафіксовано, що двері пробував відчинити своїм ключем і батько ОСОБА_1 , але не зміг цього зробити.

- за місцем проживання ОСОБА_1 характеризується як такий, що не допускає порушення громадського порядку, щодо нього на адресу селищної ради скарги не надходили (а.с. 6);

- під час розгляду справи ОСОБА_2 заявила, що ніякого конфлікту з чоловіком 08.07.2023 року вона не мала, а поліцію викликала, щоб їй допомогли зайти в будинок. І такі її неодноразові прохання (допомогти зайти в будинок) зафіксовані на відеозаписі.

Таким чином, доказами протиправної поведінки ОСОБА_1 , наслідками якої стало складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 775801 від 08.07.2023, є лише пояснення (а.с. 5) особи, яку сторона обвинувачення називає потерпілою. В той же час, на відеофіксації подій 08.07.2023 міститься запис про те, як поліцейський надиктовує ОСОБА_2 текст пояснень.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З наданих під час розгляду справи по суті пояснень ОСОБА_1 слідує, що він не зміг відчинити вхідні двері до будинку вранці 08 липня 2023 року, коли дружина з донькою прийшли додому, а пізніше виявилося, що в замку зламався і застряг ключ, а тому його потрібно було міняти.

За таких обставин направлені до суду матеріали та їх аргументація є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України № 39598/03 від 21.07.2011 року (стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини).

Тож, враховуючи вищезазначене, не вбачаю можливості самостійно встановити факт події інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення лише на підставі пояснень потерпілої сторони без будь-яких інших належних і допустимих доказів, а також за наявності відеозапису подій в день і час, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Завданням кодексу про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Встановлені під час розгляду справи обставини не підтверджують достовірність викладених у протоколі даних про подію вміненого ОСОБА_1 правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості. Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ. У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин. В рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998, ЄСПЛ визнав кримінально правовий зміст адміністративного правопорушення, за яке передбачена санкція у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом. ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Так, в рішенні від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Враховуючи принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, приходжу до висновку, що поданими до суду матеріалами не доведено належними доказами подію вчинення ОСОБА_1 о 10-ій годині 40 хвилин 08 липня 2023 року домашнього насильства відносно своєї дружини ОСОБА_2 .

У разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю (п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП).

Керуючись п. 1 ст. 247, ст.ст. 173-2, 221, 284, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП у зв`язку з відсутністю події адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Суддя: ____________