П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення що надійшла з УПП в Закарпатській області ДПП відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В:

З протоколу серії АПР 18 №072242 від 09.01.2023 року вбачається, що 09.01.2023 року о 15:53 в АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою від 09.02.2023 Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП повернуто до УПП в Закарпатській області ДПП для дооформлення.

Повторно, після доопрацювання справа для розгляду до суду надійшла 23.03.2023. При цьому до матеріалів справи додано рапорт працівника поліції. У рапорті вказано на те, що прибувши на місце за викликом, поліцейськими було виявлено потерпілу. Згідно рапорту між потерпілою та гр. ОСОБА_1 , виникла конфліктна ситуація у квартирі, що супроводжувалася нецензурною лайкою та погрозою фізичної розправи. Лише після розмови із працівниками поліції останній покинув квартиру потерпілої.

ОСОБА_1 , у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся шляхом надіслання судової повістки рекомендованим поштовим відправленням та через повідомлення на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/. Клопотань про відкладення від нього не надходило. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку:

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушеннягромадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення,передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується умислом(прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення конфлікт виник між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 , саме у квартирі за її місцем проживання що супроводжувався, ображанням потерпілої та погрозами їй фізичною розправою. Згідно матеріалів справи, а саме письмовими поясненнями потерпілої, ОСОБА_1 відмовлявся на її вимогу покинути квартиру. У зв`язку із чим вона змушена була звернутися до працівників поліції.

Наведене свідчить, про те, що фактично конфлікт мав місце у квартирі за місцем проживання потерпілої, що не є громадським місцем. Згідно рапорту, що доданий до матеріалів справи у ході доопрацювання, після того, як ОСОБА_1 , покинув квартиру він продовжив нецензурно висловлюватися в бік потерпілої у під`їзді будинку та дворі.

Разом із тим, згідно фабули протоколу про адміністративне правопорушення такий складено на ОСОБА_1 , саме за конфлікту ситуацію що виникла у квартирі відносно ОСОБА_2 . Наведене в протоколі рапорт не виключає, а навпаки підтверджує обставини на які вказано у фабулі протоколу.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни №10від 22.12.2006 «Про судовупрактику усправах прохуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до пояснень потерпілої вбачається, що ОСОБА_1 проник у квартиру без її дозволу.

При цьому, адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності (ч. 2 ст. 9 КУпАП).

Так, ст. 162 КК передбачена кримінальна відповідальність за порушення недоторканості житла, зокрема, за незаконне проникнення до житла чи до іншого володіння особи.

Рішення за фактом наявності чи відсутності в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення органом досудового розслідування в порядку Кримінального процесуального кодексу України не приймалося, відомостей про подання відповідної заяви про кримінальне правопорушення за ст. 162 КК України від ОСОБА_2 (у формі приватного звинувачення) в матеріалах справи відсутнє.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином суддя вважає, за необхідне вказати на те, що як встановлено з матеріалів справи подія зазначена в протоколі сталася за місцем проживання ОСОБА_2 в приватній квартирі, що не є громадським місцем, та що будь-які інші докази, які б вказували на посягання громадського порядку, та спокою громадян, в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 , відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП, оскільки в матеріалах справи відсутні докази вчинення останнім зазначеного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173,247,251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі ч.1ст.247 КУпАП України, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош