Справа № 526/2928/22
Провадження № 3/526/120/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі

головуючої судді Максименко Л.В.

секретаря судового засідання Павленко Т.І.

особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від ВП №1 (м.Середина-Буда) Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код не встановлений,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161-1 КУпАП

в с т а н о в и в:

20.11.2022 о 09 год 50 хв. ОСОБА_1 в м. Середина-Буда, вул. Центральна, біля будинку 17, здійснив роздрібну торгівлю пальним, а саме бензином в кількості 5 л, без державної реєстрації суб`єкта господарювання, чим порушив вимоги ст. 161-1 КУпАП.

ОСОБА_1 суду пояснив, що до нього додому зайшов невідомий йому чоловік повідомив, що попав в скрутне становище і йому потрібен бензин. Він виніс чоловікові 5 л бензину, на що невідомий чоловік запропонував йому кошти, але він відмовився. Тоді чоловік кинув йому якісь кошти і відразу після цього в двір зайшов дільничний.

Заслухавши дані пояснення, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з нормами ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245,280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Диспозиція ч.1 ст.161-1 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у оптовій або роздрібній торгівлі пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання або без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачено законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Зважаючи на викладене, адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 161-1 КУпАП настає для суб`єкта господарювання, а не для будь-якої особи.

Разом з тим матеріали справи не містять відомостей про те, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання, в судовому засіданні він заперечив даний факт.

Вчинення діяння за ознаками ч. 1 ст. 161-1 КУпАП особою, яка не є суб`єктом господарювання виключає притягнення такої особи до адміністративної відповідальності.

Крім того диспозиція ч.1 ст. 161-1 КУпАП передбачає оптову або роздрібну торгівля пальним без державної реєстрації суб`єктом господарювання.

Для притягнення особи до відповідальності за ч.1 ст. 161-1 КУпАП слід встановити, чи здійснювалась оптова чи роздрібна торгівля пальним без державної реєстрації саме суб`єктом господарювання.

Разом з тим в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження факту здійснення ОСОБА_1 , як суб`єктом господарювання роздрібної торгівлі пальним без державної реєстрації .

Крім того у протоколі про адміністративне правопорушення не має належного викладення обставин події, а саме: за яку вартість було продане пальне, за якою ціною, особа, яка придбала пальне не встановлена та не допитана.

Суд враховує, що з дотриманням вимог ст.ст. 256, 264, 265 КУпАП «виручка» від торгівлі не вилучалася та не оглядалася

Згідно пп. 4 п. 3 ДСТУ 4303:2004 «Роздрібна оптова торгівля». Терміни та визначення понять (61145), роздрібна торгівля це вид економічної діяльності в сфері товарообігу, що охоплює купівлю-продаж товарів кінцевому споживачеві та надавання йому торгівельних послуг.

Роздрібна торгівля передбачає собою процес обміну товарами на гроші ( чи інший еквівалент вираження ціни товару) з метою задоволення потреби споживача й отримання прибутку.

Однак докази, які містяться в адміністративній справі не підтверджують факту передачі товару та отримання невідомим чоловіком прибутку за такий товар.

При оформленні адміністративного матеріалу грошові кошти не вилучались, контрольна закупка не проводилась, так як це не передбачено КУпАП.

Вказане свідчить про те, що у протоколі про адміністративне правопорушення не наведені обставини та конкретні обов`язкові ознаки правопорушення, визначені диспозицією ч. 1 ст. 161-1 КУпАП.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

У той же час згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд не тільки не зобов`язаний, але й не має права сам особисто звинувачувати особу у вчиненні неправомірних дій. Компетенція суду полягає в тому, щоб перевірити обґрунтованість складеного протоколу шляхом дослідження доказів та надання їм оцінки.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу правопорушення.

Зважаючи, що судом не встановлено належних і допустимих доказів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161-1 КУпАП, провадження по справі слід закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

- закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.161-1 КУпАП в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд.

Головуюча: Л. В. Максименко