Справа № 357/2303/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.04.2023 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Київській області Державної податкової служби України, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , головного бухгалтера ДП «Білоцерківське лісове господарство», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії № НОМЕР_2 виданий 25.10.2017 органом № 3210,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

У С Т А Н О В И В :

22.02.2023 за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки ДП «Білоцерківське лісове господарство», розташованого за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Дрозди, урочище Товста, 50, виявлено порушення ведення податкового обліку, а саме: занижено податок на прибуток за 2022 рік на загальну суму 182880 грн (в т.ч. за 4 квартал 2022), чим порушено п. 44.1 ст. 44, п.п. 134.1.1, п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України №2755- VI (із змінами та доповненнями) від 02.10.2010, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

За вказаним фактом стосовно головного бухгалтера ДП «Білоцерківське лісове господарство» ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 викликалася до суду для участі у розгляді справи на 22.03.2023 та на 06.04.2023 шляхом направлення за адресою, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення, що була вказана ним безпосередньо при складанні протоколу про адміністративне правопорушення судової повістки рекомендованим повідомленням.

До суду повернулися поштові відправлення, згідно довідок про причини повернення/досилання форми 20, адресат відсутній за вказаною адресою.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 була інформована про те, що їй слід очікувати виклику до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області. До того ж інформація про завчасне публікування списків справ, призначених до розгляду в кожному суді України, у тому числі в Білоцерківському міськрайонному суді Київської області, на офіційному сайті, є загальнодоступною.

Враховуючи наведене, суд вважає, що ОСОБА_1 була повідомлена про день та час розгляду справи належним чином.

В той же час практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним.

Таким чином, ОСОБА_1 достеменно знаючи про наявність стосовно неї в суді справи про адміністративне правопорушення, особисто не виявила бажання бути присутньою при її розгляді. Наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Зважаючи на те, що від ОСОБА_1 заяв, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, а також на те, що відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суддя, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст. 14 КУпАП підставою для притягнення посадових осіб до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Статтею 163-1 ч.1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Платниками податків і зборів (обов`язкових платежів) є юридичні і фізичні особи, на яких згідно з законами України покладено обов`язок сплачувати податки і збори (обов`язкові платежі). Об`єктами оподаткування є доходи (прибуток), додана вартість продукції (робіт, послуг), вартість продукції (робіт, послуг), зокрема, митна, або її натуральні показники, спеціальне використання природних ресурсів, майно юридичних і фізичних осіб та інші об`єкти, визначені законами України про оподаткування.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 163-1 КУпАП це відсутність податкового обліку; порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Перше правопорушення вчинюється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку. Друге правопорушення вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення можуть бути керівники та інші посадови особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово-економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП встановлена наявними у матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказами, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення від 22.02.2023, у якому викладено фактичні обставини вчинення правопорушення та містяться власноручно зроблені пояснення особи, яка притягається до відповідальності: «з порушеннями, викладеними в акті перевірки згідна»; витягом з акту № 2609/10-36-07-06/00992119 від 22.02.2023 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ДП «Білоцерківське лісове господарство», відповідно до якого перевіркою встановлено порушення ДП «Білоцерківське лісове господарство» п. 44.1, п. 44.2 ст. 44, п.п. 134.1.1, п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України №2755- VI (із змінами та доповненнями) від 02.10.2010 ведення податкового обліку, а саме: занижено податок на прибуток за 2022 рік на загальну суму 182880 грн (в т.ч. за 4 квартал 2022), чим порушено п. 44.1 ст. 44, п.п. 134.1.1, п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України №2755- VI (із змінами та доповненнями) від 02.10.2010, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Діючий КУпАП не дає точного визначення поняття триваючого правопорушення і не розкриває її змісту, більше того, не надано у Кодексі й переліку триваючих правопорушень.

Відповідно до листа Міністерства юстиції України від 17.07.2007 N 22-14-493, триваючими визнаються правопорушення, які, розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов`язок, або виконує її не повністю або неналежнею чином.

Так, Головна державна податкова інспекція України в листі від 22.03.94 р. № 04-115/10-1018 до разових порушень віднесла несвоєчасне подання декларацій, розрахунків, аудиторських висновків, платіжних доручень на внесення платежів до бюджетів та державних цільових фондів тощо; до триваючих відсутність бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення її з порушенням установленого порядку тощо.

Зважаючи, що скоєне ОСОБА_1 правопорушення носить триваючий характер, з огляду на дату виявлення правопорушення 22.02.2023, вбачається, що строки накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за скоєне ним правопорушення станом на дату розгляду матеріалів не збігли.

Суддя, враховуючи вищевикладене, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Суддя, дії ОСОБА_1 кваліфікує за ч.1 ст.163-1 КУпАП - порушення посадовими особами підприємств встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення судом не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин у справі, вважаю за необхідне на ОСОБА_1 накласти передбачене санкцією ч. 1 ст.163-1 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85.00 гривень.

Згідно ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536.80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 33-35, 40-1, 163-1 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 536 грн 80 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА