Код суду 233 № 233/3552/23
П О С Т А Н О В А

01 серпня 2023 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з ІНФОРМАЦІЯ_1 відносно:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Житомирі, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , знаходиться на дійсній військовій службі на посаді водія, військова частина НОМЕР_2 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.3 ст. 172-20 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ДНКС-2/1712 від 08 липня 2023 року, 08 липня 2023 року, близько 17 год. 25 хв., військовослужбовець військової служби за мобілізацією ОСОБА_1 вжив алкогольні напої та виконував обов`язки військової служби в нетверезому стані, в умовах особливого періоду, в районі тимчасового розташування підрозділу військової частини у АДРЕСА_2 в районі розосередження, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 172-20 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду на розгляд справи не з`явився. Суд приймав всі можливі заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про місце та час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою, вказаною в протоколі, шляхом розміщення на офіційному Web-сайті Судової Влади України оголошення про виклик його до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області; надіслання повідомлення на номер телефону, зазначений в протоколі.

Згідно ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з справ людини від 11 квітня 2011 року у справі «Жук проти України» вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їх право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.

З огляду на те, що ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього цього протоколу про адміністративне правопорушення, згідно його підпису у протоколі, оголошенням про виклик його до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, оголошенням про виклик його до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, розміщених на офіційному Web-сайті Судової Влади України, повідомленням на номер телефону, зазначений в протоколі; не вжив заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 172-20 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.

У судовому засіданні досліджено:

- інформацію, що міститься у протоколі про військове адміністративне правопорушення ДНКС -2/1712 від 08 липня 2023 року, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- копію військового квитка серії НОМЕР_3 , виданого на ім`я ОСОБА_1 ;

- акт №3087 від 08 липня 2023 року огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу Алконт М №00209 з фіксацією результатів за допомогою пристрою для роздруківки результатів (тест № 3609), відповідно до якого ОСОБА_1 08 липня 2023 року о 18:41 год. перебував у стані алкогольного сп`яніння, -2,01 проміле.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при її розгляді зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання таких доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.266-1 КУпАП огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, щодо яких є підстави вважати, що вони у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, виконують обов`язки військової служби або перебувають на території військових частин, проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів.

Згідно з п.7 розділу VІІІ Інструкції про організацію патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України, затвердженої Наказом Міністерства оборони України10.10.2016№ 515 (у редакції наказу Міністерства оборони України від 22.06.2021 № 169), за наявності ознак алкогольного сп`яніння у затриманої особи, установлених Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858, уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у присутності двох свідків пропонує затриманій особі, з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння, пройти добровільно тест з використанням спеціальних технічних засобів в органі управління Служби правопорядку (підрозділі Служби правопорядку в гарнізоні).

Перед проведенням огляду на стан алкогольного сп`яніння уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) інформує особу, яка підлягає огляду, про порядок застосування спеціального технічного засобу та на її вимогу надає сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки.

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення, в якості доказів скоєння правопорушення, долучено акт №3087 від 08 липня 2023 року огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу «Алконт- М» №00209 з пристроєм для роздруківки результатів (тест №3609), відповідно до якого ОСОБА_1 08 липня 2023 року о 18:41 год. перебував у стані алкогольного сп`яніння, за результатами тесту 2,01 проміле.

Пунктом 1 статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» встановлено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.

Міжповірочний інтервал для категорії законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки «Вимірювачі вмісту алкоголю в крові та повітрі, що видихається» встановлено наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 13 жовтня 2016 року №1747 і становить 1 рік.

Як вбачається з доданої до протоколу копії свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, повірка газоаналізатору «Алконт -М», який використовувався при проведенні огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння 08 липня 2023 року, була проведена 16 грудня 2021 року, зі строком дії повірки до 16 грудня 2022 року.

Тобто, з дати останньої повірки газоаналізатору «Алконт- М» - з 16 грудня 2021 року на дату його застосування стосовно ОСОБА_1 - 08 липня 2023 року, пройшло більше ніж 1 рік.

З огляду на викладене, застосування газоаналізатору «Алконт -М» при проведенні огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння суперечило нормам вищенаведених нормативно - правових актів. Тож отримані результати огляду є недопустимими доказами, оскільки факт законності використання уповноваженою особою військової служби правопорядку газоаналізатора «Алконт-М» не підтверджений відповідним свідоцтвом про своєчасну повірку робочого засобу вимірювальної техніки.

Відповідно до ст.62 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять допустимих доказів підтвердження вживання військовослужбовцем ОСОБА_1 алкогольних напоїв на території військової частини та виконання ним обов`язків військової служби у нетверезому стані 08 липня 2023 року близько 17:25 год.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку, що у судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, тому провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 247, 251, 255, 283-284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Житомирі, за ч.3 ст. 172-20 КУпАП,- закрити на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП,у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя