Справа № 349/1402/23
Провадження № 3/349/591/23
П О С Т А Н О В А

31 липня 2023 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Гаврилюк О.О., перевіривши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

28 липня 2023 року з відділення поліції №4 (м.Рогатин) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області до суду надійшли матеріали справи відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 25 липня 2023 року серія ВАВ № 992017 зазначено, що 25 липня 2023 року о 16 год. 40 хв. ОСОБА_1 в м.Рогатині по вул.Галицькій Рогатинської територіальної громади вчинила дрібне хуліганство, відповідальність за що передбачена ст.173 КУпАП, а саме: нанесла ОСОБА_2 три удари долонею руки по обличчю, ображала нецензурною лайкою. До протоколу про адміністративне правопорушення долучено пояснення потерпілого, свідків рапорт ПЧ ВП №4 (м.Рогатин) ОСОБА_3 , у яких зазначено, що ОСОБА_1 під час суперечки з ОСОБА_2 нанесла йому три удари долонею руки в область обличчя, що конфлікти між ними відбуваються систематично з приводу здійснення торгівлі на базарі.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно диспозиції статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття "інших подібних дій", що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

З об`єктивної сторони хуліганство, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто хуліганським мотивом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від кримінальних правопорушень проти особи.

Хоча хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки.

Заподіяння тілесних ушкоджень, умисне завдання ударів, побоїв, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень, тягнуть за собою відповідно до ст. 125-126 КК України кримінальну відповідальність.

У пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» зазначено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Відповідно до п.1 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи належить до його компетенції розгляд даної справи.

Згідно ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст.253 КУпАП , якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Положеннями КУпАП не вимагається, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Заподіяння умисного середньої тяжкості тілесного ушкодження без обтяжуючих обставин,умисного легкого тілесного ушкодження, умисного завдання удару, побоїв або вчинення інших насильницьких дій, без обтяжуючих обставин, охоплюються ч. 1 ст. 122, ст. ст. 125, ч. 1 ст. 126 КК України, кримінальне провадження щодо яких може бути розпочате лише за заявою потерпілого щодо кримінального правопрушення.

З огляду на зазначені в матеріалах справи про адміністративне правопорушення дані, справу необхідно передати прокурору для прийняття рішення згідно з вимогами ст. 214 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП передати Рогатинському відділу Івано-Франківської окружної прокуратури для прийняття прокурором рішення згідно з вимогами ст. 214 КПК України.

Постанова може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Рогатинський районний суд Івано-Франківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.О.Гаврилюк