єдиний унікальний номер справи 546/993/22
номер провадження 3/546/20/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді Зіненка Ю.В., розглянувши матеріал, який надійшов від Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працює на посаді директора СТОВ «Говтва», одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

За результатами документальної позапланової виїзної перевірки СТОВ «Говтва» по вул. Полтавська, 96 в м. Решетилівка Полтавського району Полтавської області щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора СТОВ «Говтва», не дотримався вимог Методології визначення залишку від`ємного значення, що включається до складу наступного звітного податкового періоду за березень 2022 року. Своїми діями ОСОБА_1 допустив порушення п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

21 грудня 2022 року від захисника ОСОБА_2 Яковенка О.В. надійшли письмові заперечення, в яких зазначено, що протокол № 4724 є незаконним з наступних підстав. Податковим кодексом України, зокрема статтею 200, та Порядком заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 (далі Порядок), не передбачено вимог щодо черговості врахування від`ємного значення (поточного звітного (податкового) періоду та попередніх звітних (податкових) періодів) в погашення податкових зобов`язань такого поточного звітного (податкового) періоду при здійсненні обрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань за звітний (податковий) період та звітного (податкового) періоду. Також, ні ПК України, ні Порядком не встановлено особливостей та хронології відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду в Додатках 2 та 3 до декларації. Підприємством при здійсненні обрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту за звітний (податковий) період, а також при заповненні як Додатка 2, так і таблиці 2 Додатка 3 до декларації, має право самостійно визначати послідовність відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду в розрізі періодів його виникнення.

Посилаючись на вищезазначені обставини ОСОБА_3 просив закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

За клопотанням представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, судове засідання неодноразово відкладалося.

У судове засідання 01.03.2023 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисник Яковенко О.В. не з`явилися, 28.02.2023 від захисника Яковенка О.В. надійшла заява, у якій він просить розглядати справу за їх відсутності, просить закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення та спливом строків притягнення до адміністративної відповідальності (а.с. 51).

Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до положень частини 2 статті 268 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за статтею 163-1 КУпАП не є обов`язковою. Отже, суд вважає за можливе розглянути справу з огляду на положення ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За нормою ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 280 КУпАП визначає обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення. Так, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 було подано: протокол про адміністративне правопорушення № 4724 від 07.11.2022, в якому зазначені обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП (а.с. 1); акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки СТОВ «Говтва» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, № 5125/16-31-07-01-02/13952156 від 25.10.2022, в якому зазначено, що перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2022 року у Декларації від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, встановлено порушення п. 200.1 ст. 200 Податкового кодексу України, оскільки СТОВ «Говтва» не дотримано вимоги Методології визначення залишку від`ємного значення, що включається до складу наступного звітного податкового періоду (рядок 21 Декларації) за березень 2022 року (а.с. 2-13).

До заперечення проти протоколу про адміністративне правопорушення захисником було додано копію скарги на акт № 5125/16-31-07-01-02/13952156 від 25.10.2022, яка була адресована ГУ ДПС у Полтавській області та ДПС України (а.с. 27-29).

Згідно КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до пп. 14.1.18 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Пунктом 200.1. статті 200 Податкового кодексу України передбачено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до положень п. 200.4. ст. 200 Податкового кодексу України, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1. цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до абз. 2 п. 1 розділу ІІІ Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 (далі Порядок), до декларації вносяться дані податкового обліку платника окремо за кожний звітний (податковий) період без наростаючого підсумку.

У складі декларації подаються передбачені цим Порядком додатки. Додатки додаються до декларацій за наявності подій, які підлягають відображенню у таких додатках (п. 9, 11 розділу ІІІ Порядку).

При заповненні розділу ІІІ декларації «Розрахунки за звітний період» здійснюється обрахунок різниці між сумою податкових зобов`язань за звітний (податковий) період та податкового кредиту. При цьому, відповідно до вимог п. 200.1 ст. 200 ПК України, сума податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду погашається першочергово, а потім від`ємне значення попереднього звітного періоду (рядок 16.1 декларації, у який згідно з підпунктом 5 пункту 4 розділу V Порядку, переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період).

Якщо в результаті розрахунку значення різниці між сумою податкових зобов`язань і податкового кредиту отримано від`ємне значення, то таке від`ємне значення може бути, зокрема, заявлене до бюджетного відшкодування або зараховане до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Деталізація від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями і податковим кредитом, яка переноситься до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється лише в частині періодів її виникнення. Такі дані відображаються в додатку 2 до декларації з податку на додану вартість, які в подальшому мають вплив на відображення періоду виникнення суми від`ємного значення у додатку 3 до декларації.

28 лютого 2023 року захисник Яковенко О.В. подав до суду відповідь ГУ ДПС у Полтавській області на скаргу СТОВ «Говтва», в якій зазначено, що СТОВ «Говтва» при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, порушено вимоги п. 200.1 ст. 200 ПК України в частині визначення залишку від`ємного значення, що включається до складу наступного звітного податкового періоду або заявлене до бюджетного відшкодування (а.с. 54-56).

Згідно з ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в галузі торгівлі, громадського харчування, сфері послуг, в галузі фінансів і підприємницької діяльності .

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у відсутності податкового обліку, порушенні керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподанні або несвоєчасному поданні аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України(матеріальний склад).

Умовою настання адміністративної, а не іншого виду юридичної відповідальності, є вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, незалежно від настання наслідків .

Таким чином, суд вважає доведеним факт порушення ОСОБА_1 п. 200.1. ст. 200 Податкового кодексу України та в його діях є ознаки правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП.

Однак дана справа підлягає закриттю, з огляду на наступне.

Як вбачається з правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03 травня 2018 року по справі № 487/2854/17, Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття «триваюче» правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально. Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

З огляду на характер вчиненого ОСОБА_1 правопорушення воно не є триваючим та вчинене 19.04.2022, тобто з моменту подачі податкової декларації з податку на додану вартість № .

Так, на момент надходження справи до Решетилівського районного суду Полтавської області, 14.12.2022, пройшли строки накладення стягнення.

Відповідно до частини 2 статті 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

З огляду на зазначене суд доходить висновку, що провадження у справі про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, слід закрити у зв`язку із закінченням строків накладення стягнення.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 38, 163-1, 247, 280, 283, 284, 289, 294 КУпАП суд,-

постановив:

Провадження у справі про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Решетилівський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В. Зіненко