П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.02.23 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О. О. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановській Ірині Дмитрівні від розгляду справи про адміністративне правопорушення № 357/10380/22, стосовно ОСОБА_1 , за ч.1 ст.130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановської Ірини Дмитрівни перебуває справа про адміністративне правопорушення № 357/10380/22, стосовно ОСОБА_1 , за ч.1 ст.130 КУпАП.

01 лютого 2023 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановській Ірині Дмитрівні від розгляду справи про адміністративне правопорушення № 357/10380/22, стосовно ОСОБА_1 , за ч.1 ст.130 КУпАП. Заява ОСОБА_1 про відвід судді мотивована тим, що ОСОБА_1 неодноразово було подано клопотання про проведення розгляду справи у режимі відеоконференцзв`язку з захисником ОСОБА_1 адвокатом Морозовим В.Ю., однак суддя Дубановська І.Д. відмовила в задоволенні вказаного клопотання та розгляд вказаної справи не здійснювала в режимі відеоконференції, чим обмежила ОСОБА_1 у праві на захист.

ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про день, час та місце розгляду заяви про відвід судді Дубановській І.Д., заяв та клопотань про відкладення розгляду даної заяви не надавав.

Адвокат Морозов В.Ю., беручи участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, не заперечував проти розгляду заяви про відвід судді Дубановській І.Д. без участі ОСОБА_1 , також адвокат заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дубановській І.Д. підтримав та просив суд задовольнити.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді у відсутність осіб, що не з`явилися.

Заслухавши пояснення адвоката Морозова В.Ю., повно та всебічно з`ясувавши обставини, що мають значення для правильного вирішення питання про відвід судді, оглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення № 357/10380/22, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відводу судді Дубановській І.Д., виходячи з наступних підстав.

Так, суд зазначає, що у відповідності до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 246 КУпАП регламентовано, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, зокрема, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів безстороннім і справедливим судом.

Чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить норм, які передбачають можливість заявити відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 16.02.2021 у справі № 263/10894/20, суд вказав, що відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, зокрема наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення, суд приходить до висновку про можливість застосування аналогії закону у найближчій галузі права, в даному випадку кримінальному процесуальному законі.

Згідно ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.1, 2 ст.80 КПК України за наявності підстав передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Мотиви ОСОБА_1 для відводу судді Дубановської І.Д. зводяться до його незгоди з порядком розгляду справи про адміністративне правопорушення, зокрема й з відмовою судді Дубановської І.Д. у проведенні судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку із захисноком Дубового С.П.

02 березня 2022 року Радою суддів України було опубліковано рекомендації судам, відповідно до яких якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може прибути в судове засідання суд може допустити участь такого учасника в режимі відеоконференції за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

Норми КУпАП не регламентують проведення розгляду справи в режимі відеоконференції.

Статтею 336 КПК України визначено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

При цьому слід вказати, що на території України здійснюються відключення електропостачання, зокрема й у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області. Крім цього варто зазначити, що у приміщенні суду також систематично відсутній доступ до мережі інтернет, тому вказані обставини об`єктивно можуть перешкоджати проведенню судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку.

З аналізу рекомендацій Ради суддів України та положень ст.366 КПК України не закріплено обов`язку, а передбачено право суду прийняти рішення стосовно проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Таким чином, не проведення судового засідання в режимі відеоконференції не може свідчити про неупередженість судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, при розгляді заяви про відвід судді Дубановської І.Д. заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді, а тому заява про відвід судді Дубановської І.Д. задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75, 80, КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дубановській Ірині Дмитрівні від розгляду справи про адміністративне правопорушення № 357/10380/22, стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає..

СуддяОлег ГРЕБІНЬ