Справа № 545/923/23
Провадження № 3/545/630/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2023 рокум. Полтава

суддя Полтавського районного суду Полтавської області Харабадзе К.Ш., розглянувши адміністративний матеріал стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Козлівщина Котелевського району Полтавської області, громадянина України, одруженого, який має на утримання малолітніх дітей, працюючого головою комісії з припинення ДП «Полтавське лісове господарство», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , якому відповідно до ст. 63 Конституції України, ст..268 КУпАП роз`яснені права

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.163-1 КУпАП,

у с т а н о в и в:

При перевірці ДП «Полтавське лісове господарство», посадовою особою начальником відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Полтавській області Кондрашовим О. було виявлено порушення посадовою особою головою комісії з припинення ДП «Полтавське лісове господарство» - ОСОБА_1 , а саме зниження податок на додану вартість на загальну суму 15 348 гривень, в тому числі за листопад 2022 року на 14 548 гривень, за грудень 2022 року 800 гривень, чим порушено п. 192.1 ст.. 192, п. 192.3 ст. 192, пп. 192.1.1 п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. Факт порушення встановлено актом перевірки від 14.03.2023 року № 2304/16-31-07-04-02/25172647.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті. Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і не заперечних доказах.

ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою місця проживання, а також розміщенням оголошення на веб-сайті Полтавського районного суду Полтавської області, веб-портала «Судова влада України». Від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі, в заяві ОСОБА_1 вказав, що не погоджується з протоколом у справі про адміністративне правопорушення, оскільки був призначений головою комісії з припинення ДП «Полтавське лісове господарство»28.10.2022. До моменту призначення займав посаду головного лісничого, і до його повноважень питання дотримання вимог податкового законодавства не входили.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності, що відповідає приписам ст. 245 КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ ( Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Аналізуючи досліджені докази, оцінюючи їх у сукупності, суд доходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1КУпАП повністю доведена, є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом». Так, стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява № 10705/12) ЄСПЛ визначає: «Суд, при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою». Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» не виключає будь-який сумнів взагалі, оскільки завжди можна припустити можливість існування навіть дуже маловірогідних обставин чи їх збігів. Проте, цей стандарт доказування означає, що особу необхідно виправдати не при наявності будь-якої «тіні» сумнівів, а при наявності лише «розумного сумніву». При цьому розумним є сумнів, який має під собою причину та здоровий глузд і випливає зі справедливого та розумного розгляду всіх доказів у справі або з відсутності доказів у справі. Цей сумнів не є ні смутним, ні гіпотетичним чи уявним або надуманим. А саме таким, який ґрунтується на конкретних обставинах або інших вагомих причинах, які б змусили розумну людину вагатися вдатися до певних дій у питаннях, що мають значення для неї.

Щодо аргументів ОСОБА_1 про те, що він призначений головою комісії з припинення ДП «Полтавське лісове господарство» 28.10.2022, а до моменту призначення займав посаду головного лісничого, і до його повноважень питання дотримання вимог податкового законодавства не входили, то факт порушення законодавства встановлено актом про результати документальної позапланової виїзної перевірки ДП «Полтавське лісове господарство» від 14.03.2023 № 2304/16-31-07-04-02/25172647. В акті встановлені порушення, а саме, зниження податок на додану вартість на загальну суму 15 348 гривень, в тому числі за листопад 2022 року на 14 548 гривень, за грудень 2022 року 800 гривень, копію наказу контролюючого органу було вручено ОСОБА_1 під розписку 22.02.2023. ОСОБА_1 при підписані акту від 14.03.2023 проставив свій підпис та власноруч вказав «без заперечень». Отже, ОСОБА_1 з висновками акту про результати перевірки погодився, вважав вірно встановленими податковим органом порушення ДП «Полтавське лісове господарство» податкового законодавства. Факт виїзної перевірки та прийняті на його підставі рішення в передбаченому законом порядку не були оскаржені. Акт про результати позапланової перевірки набув юридичної сили.

За ч.1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України

Дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність, судом не встановлено.

При накладенні адміністративного стягнення, враховується характер скоєного правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майнове положення, відсутність обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а тому до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Приймаючи до уваги положення ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя вважає необхідним також стягнути на користь держави судовий збір у сумі 536,80 гривень.

Керуючись ст.ст. 163-1 ч. 1, 283, 284 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Визнати винуватим ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень на користь держави, перерахувавши на р/р UA0016719, отримувач коштів: ГУК у Полт. обл./тг м.Полтава/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37959255, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 21081100

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Держави в особі стягувача Державної судової адміністрації України (ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір в розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подання до Полтавського районного суду Полтавської області.

Суддя Карина ХАРАБАДЗЕ