ПОСТАНОВА

Іменем України

06.04.2023 Справа №607/3043/23 Провадження № 3/607/1431/2023

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, які надійшли від Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , непрацючої,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИЛА:

20.02.2023 на розгляд Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі за текстом - КУпАП).

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 120437 від 07.02.2023 зазначено, що 06.02.2023 о 22 год. 20 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, хитка хода, почервоніння обличчя), у приміщенні залізничного вокзалу на Привокзальному майдані, 1 в м. Тернополі висловлювалась нецензурною лайкою до працівників вокзалу та пасажирів, чіплялась до них, на неодноразові зауваження не реагувала, а також вибила скло вхідних дверей до приміщення вокзалу, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 посадовою особою органу Національної поліції кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

У судове засідання 20.02.2023 ОСОБА_1 не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, що підтверджується її підписом у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 120437 від 07.02.2023 у графі «Підпис особи, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи». При цьому у протоколі зазначено, що розгляд адміністративної справи відбудеться 20.02.2023 о 10 год. 00 хв. у Тернопільському міськрайонному суді.

Також у судові засідання 15.03.2023 та 06.04.2023 ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку шляхом надсилання на її поштову адресу повісток про виклик до суду на 15.03.2023 та 06.04.2023. Такі поштові відправлення повернулись до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім цього, судом вживались заходи щодо приводу ОСОБА_1 у судове засідання 06.04.2023. Однак ОСОБА_1 у судове засідання доставлена не була. Згідно з наданими суду письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 27.03.2023, яка є матір`ю ОСОБА_1 , остання зареєстрована, однак впродовж тривалого часу не проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Інформацією про місце проживання ОСОБА_1 її мати ОСОБА_2 не володіє.

Заяв чи клопотань на день розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило.

При визначенні факту належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце судового засідання суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 18.03.2021 (справа № 911/3142/19), де зазначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Так само Верховний Суд неодноразово у своїх постановах вказував, що судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності. Суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин, враховуючи те, що ОСОБА_1 неодноразово повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи, доказів поважності причин неприбуття в судове засідання суду не надала, а також ураховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд визнав за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши зміст протоколу про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд дійшов такого висновку.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

При цьому ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

При цьому громадське місце згідно з українським законодавством - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Так, судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що 06.02.2023 о 22 год. 20 хв. ОСОБА_1 у приміщенні залізничного вокзалу на Привокзальному майдані, 1 в м. Тернополі, перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з порожнини рота, хитка хода, почервоніння обличчя, діючи з хуліганським мотивом, вчинила дрібне хуліганство, а саме висловлювалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до працівників вокзалу та пасажирів, вибила скло вхідних дверей до приміщення вокзалу. При цьому місце, де ОСОБА_1 було вчинено адміністративне правопорушення, з урахуванням зазначених вище вимог закону слід віднести до громадського місця.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується сукупністю доказів, а саме:

- письмовими поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 07.02.2023, зміст яких відповідає обставинам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення. Так, зі змісту вказаних письмових пояснень вбачається, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були очевидцями подій, які мали місце 06.02.2023 о 22 год. 20 хв. у приміщенні залізничного вокзалу на Привокзальному майдані, 1 в м. Тернополі. Очевидці зазначили про те, що особа на ім`я ОСОБА_7 причетна до вибиття скла вхідних дверей до приміщення вокзалу, а також, перебуваючи у приміщенні вокзалу, висловлювалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до працівників вокзалу та пасажирів;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 07.02.2023, зі змісту яких вбачається, що остання не заперечувала, що перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння висловлювалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до працівників вокзалу, а також виходячи з приміщення вокзалу сильно гупнула вхідними дверима, внаслідок чого відбулось розбиття скла;

- фотоматеріалами, на яких зафіксоване розбите скло вхідних дверей залізничного вокзалу.

Крім цього, обставини, встановлені у судовому засіданні, узгоджуються з даними, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 120437 від 07.02.2023, в якому процесуально зафіксовані конкретні обставини вчинення адміністративного правопорушення. При цьому такий протокол складений із дотриманням вимог КУпАП, містить всі необхідні реквізити, підписаний особою, яка склала протокол, та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд доходить висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, яке полягає у нецензурній лайці у громадському місці, образливому чіплянні до громадян та пошкоджені майна, вчинене з хуліганських мотивів, що порушило громадський порядок і спокій громадян. Відтак ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення.

Обираючи вид та розмір адміністративного стягнення, суд відповідно до ст. 33, 34, 35 КУпАП приймає до уваги характер вчиненого правопорушення, особу порушниці, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, що пом`якшують відповідальність, відсутні.

Обставини, що обтяжують відповідальність, відсутні.

З урахуванням викладеного суд приходить до переконання, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у виді штрафу у мінімальному розмірі, визначеному санкцією ст. 173 КУпАП, оскільки це буде достатнім та необхідним для виховання правопорушниці та запобігання вчиненню нею нових правопорушень.

Крім цього, відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 в дохід держави слід стягнути судовий збір у сумі 536,80 грн.

Керуючись ст. 27, 33-35, 40-1, 173, 245, 251-252, 283-285, 287, 289, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривня.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяІ. В. Марциновська