справа № 361/3573/23
провадження № 3/361/2031/23
Постанова

Іменем України

26 липня 2023 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинський В.С., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працює ТОВ «КиївТехМед»,

у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 29 квітня 2023 року о 22 годині 30 хвилин в смт Калинівка Броварського району Київської області ОСОБА_1 керував автомобілем «Nissan X-Trail» державний номерний знак НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей. Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку зі згоди водія проводився на місці зупинки в присутності двох свідків за допомогою приладу Drager 0175, результат якого склав 1,42 ‰.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.9а Правил дорожнього руху, а отже в його діях вбачається склад адміністративного правопорушення передбачений ч. 1 ст. 130 КУпАП.

За правилами ст. 251 КУпАП, на основі доказів встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями потерпілих, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, іншими документами.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у інкримінованому йому правопорушенні не визнав та пояснив, що 29 квітня 2023 року у вечірній час він разом зі своїм сином ОСОБА_2 на автомобілі «Nissan X-Trail» державний номер НОМЕР_1 поїхали в с. Пухівка по сімейним справам. Автомобілем керував його син, а він знаходився на передньому пасажирському сидінні. Коли їхали по вул. Лісовій в смт. Калинівка, автомобіль зупинили співробітники поліції. Після перевірки документів співробітники поліції встановили, що він є власником автомобіля та запропонували йому пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. На його доводи, що він автомобілем не керував, а за кермом знаходився його син, співробітники поліції не відреагували, залучили двох прохожих свідками та за допомогою алкотестера провели його огляд на стан алкогольного сп`яніння.

Свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснили, що 29 квітня 2023 року на вул. Лісова в смт. Калинівка до них звернулись співробітники поліції та попросили бути присутніми при огляді громадянина ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння. На той час, коли співробітники поліції запросили їх бути свідками огляду ОСОБА_1 , автомобіль «Nissan X-Trail» стояв без руху на обочині. Сам ОСОБА_1 знаходився на вулиці разом зі співробітниками поліції приблизно в 15-20 м від автомобіля. Чи дійсно ОСОБА_1 керував зазначеним автомобілем, їм невідомо. Вони чули, як ОСОБА_1 казав співробітникам поліції про те, що автомобілем він не керував, а за кермом був його син.

Свідок ОСОБА_4 також пояснив, що у той час, коли співробітники поліції запропонували йому бути присутнім при огляді ОСОБА_1 , він бачив, що на місці водія в автомобілі «Nissan X-Trail» сидів молодий хлопець.

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що має посвідчення водія серія НОМЕР_2 . Увечері 29 квітня 2023 року він разом зі своїм батьком ОСОБА_1 на автомобілі «Nissan X-Trail» державний номер НОМЕР_1 їхали в с. Пухівка. Вказаним автомобілем постійно керував він, а батько сидів на передньому пасажирському сидінні. В смт. Калинівка автомобіль зупинили співробітники поліції та перевіривши у них документи запропонували батьку, як власнику автомобіля, пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. Батько пояснював, що автомобілем не керував, але співробітники поліції на це не реагували, після чого залучили двох свідків та за допомогою алкотестера провели огляд батька на стан алкогольного сп`яніння.

Представник ОСОБА_1 адвокат Сімутін Р.В. в судовому засіданні зазначив, що матеріали адміністративної справи не містять належних та допустимих доказів факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом «Nissan X-Trail» державний номер НОМЕР_1 . Крім того зазначив, що викладена у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ № 256640 від 29 квітня 2023 року суть правопорушення не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 130 КУпАП. Таке діяння як «керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння» не становить об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку адвоката Сімутіна Р.В., пояснення ОСОБА_1 , який заперечував факт керування транспортним засобом, пояснення свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КупАП, зумовлює керування особою транспортним засобом як обов`язкову складову об`єктивної сторони даного адміністративного правопорушення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року у справі № 404/4467/16-а зазначено, що «само по собі керування транспортним засобом розуміється, як технічна дія водія з метою приведення транспортного засобу в рух, зворушення з місця і, як наслідок, переміщення транспортного засобу в просторі. Експлуатація транспортного засобу передбачає використання цього транспортного засобу за призначенням, тобто з метою керування».

Таким чином, керування транспортним засобом це умисне виконання особою функцій водія шляхом вчинення технічних дій для приведення транспортного засобу в рух та зворушення з місця, а під час руху для зміни напрямку руху та/чи швидкості транспортного засобу. Правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 вважається закінченим з моменту, коли транспортний засіб почав рухатися унаслідок запуску двигуна чи буксирування транспортного засобу.

Самим ОСОБА_1 факт керування автомобілем заперечується.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 256640 від 29 квітня 2023 року вбачається, що автомобіль, яким за версією поліції керував ОСОБА_1 , був зупинений співробітниками поліції о 22 годині 30 хвилин.

У той же час, з наявних в матеріалах справи письмових пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вбачається, що вони були залучені свідками огляду ОСОБА_1 о 22 годині 50 хвилин, тобто через 20 хвилин після зупинки автомобіля поліцейськими.

У судовому засіданні свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не підтвердили, що водієм автомобіля був саме особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_2 у судовому засіданні наполягав, що автомобілем керував він, а не його батько ОСОБА_1 .

При складанні адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_1 співробітниками поліції відео фіксація не здійснювалась.

Таким чином, співробітниками поліції не надано належних та допустимих доказів, які з вірогідністю надавали б можливість суду стверджувати про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 18 липня 2019 року у справі № 216/5226/16-а зробив висновок, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, що сформульовані у п. 43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» ( з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 18.01.1978 року «Ірландія проти Сполученого Королівства» п.161, (Ireland v. The United Kingdom), Series A заява 25, а також рішення Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, ст. 17 закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Докази повинні буди достатньо переконливими, чіткими і узгодженими між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту». Європейським судом з прав людини, по справі «Barbera, Messegue and Jabardo v. Spain»» від 06.12.1998 року встановлено, що принцип презумпції невинності вимагає щоб всі сумніви щодо винуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності тлумачились на користь даної особи.

Відповідно до презумпції невинуватості, унормованій в ст. 62 Конституції України, винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, всі сумніви стосовно доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, судом встановлено, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 256640 від 29 квітня 2023 року не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не викладена суть правопорушення, як того вимагає ч. 1 ст. 130 КУпАП, а саме у даному протоколі вказано, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, що не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Тобто, таке діяння як «керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння» не становить об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» від 30 травня 2013 року та «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року, зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа мас захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Виходячи з викладеного, оскільки склад зазначеного у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ № 256640 від 29 квітня 2023 року правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, що інкримінується ОСОБА_1 , не відповідає складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, тобто правопорушенням не являється, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та він не може бути підданий адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного, адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 247, ст. ст. 221, 283, п. 3 ст. 284 КУпАП та відповідно до ст. ч. 1 ст. 130 КУпАП України, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з моменту її винесення шляхом подачі апеляції.

Суддя Сердинський В. С.