Справа № 192/1721/23
Провадження № 3/192/685/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2023 року в смт Солоне суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вербівське Васильківського району Дніпропетровської області, зареєстрований в АДРЕСА_1 , мешкає в АДРЕСА_2 , громадянина України, не працевлаштований,

за правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 29 серпня 2023 року серії ВАВ №592981, постановою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року ОСОБА_1 було встановлено адміністративний нагляд строком на один рік. Одним з обмежень встановлено заборону виходити з будинку (квартири) в період з 22:00 до 05:00 години. В порушення правил адміністративного нагляду ОСОБА_1 25 серпня 2023 року о 23 годині 17 хвилин повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення згідно постанови Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 04 липня 2023 року був відсутній за місцем свого мешкання, чим порушив обмеження адміністративного нагляду.

У судовому засідання 18 вересня 2023 року ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив, що в серпні 2023 року працівники поліції дійсно перевіряли дотримання ним правил адміністративного нагляду, проте він не порушував його, оскільки в серпні 2023 року в періоди з22:00 до 05:00 години перебував вдома. Письмові пояснення, які додані до протоколу він не писав, а лише поставав свої підписи на чистих аркушах паперу.

Допитана ОСОБА_2 пояснила суду, що мешкає разом з ОСОБА_1 та її п`ятьма дітьми з березня 2022 року. У серпні 2023 року працівники поліції дійсно приїздили перевіряти його присутність вдома, проте в цей час він дійсно був вдома та ніколи не було випадків щоб він не ночував вдома.

Допитана ОСОБА_3 пояснила суду, що знає ОСОБА_1 як співмешканця матері. Їй відомо, що у серпні 2023 року працівники поліції дійсно приїздили перевіряти його присутність вдома, проте в цей час він дійсно був вдома.

Допитана неповнолітня ОСОБА_4 в присутності матері пояснила, що знає ОСОБА_1 як співмешканця матері. Їй відомо, що у серпні 2023 року працівники поліції дійсно приїздили перевіряти його присутність вдома, проте в цей час він дійсно був вдома.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , неповнолітньої ОСОБА_4 , вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

В силу ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 7 КУпАП встановлено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Підставами притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП є:

Порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, тобто 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». Згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Оскільки належні та допустимі докази щодо повторного протягом року порушення ОСОБА_1 правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, суду надано не було, а навпаки такі твердження, вказані в протоколі спростовані поясненнями самого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , неповнолітньої ОСОБА_4 , тому суддя приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 30, ч. 2 ст. 187, ст. ст.283, 284, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП закрити, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги особою протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Суддя Н. О. Щербина