Дата документу 18.07.2023
Справа № 334/5107/23
Провадження № 3/334/2137/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2023 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Новікова Наталія Валеріївна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Запорізького районного відділу поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП,-

встановив:

Відповідно до протоколу серії ВАВ №254523 від 19.06.2023, 05.06.2023 о 15.10 год. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , піднявшись поверхом вище своєї квартири де з хуліганських дій розбив камеру відеоспостереження, яка належить власникам квартири АДРЕСА_3 , чим вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу додано: пенсійне посвідчення ОСОБА_1 , рапорт від 06.06.2023 №12087 щодо заяви про пошкодження камери; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 06.06.2023, відповідно до якого ОСОБА_2 просив органи поліції притягнути до відповідальності ОСОБА_1 , який систематично пошкоджує камери відеоспостереження біля його квартири; лист т.в.о. начальника СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо відсутності підстав для внесення вказаних відомостей до ЄРДР; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 06.06.2023 щодо протиправних дій ОСОБА_1 відносно камер відео спостереження; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 19.06.2023 відповідно до яких 05.06.2023 він вирішив піднятися на поверх вище, де побачив незрозумілий предмет, постукав по ньому декілька разів, було цікаве що це таке.

Крім того, відповідно до протоколу, в графі «до протоколу додається» зазначено, що до нього доданий відеоматеріал.

Разом з тим, відповідно до акту від 26.06.2023 при реєстрації вказаного матеріалу в суді виявилось відсутність відеозапису, зазначеного в протоколі. Станом на час розгляду протоколу вказаний відеозапис суду не надано.

Відповідно до ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне та вмотивоване рішення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винним себе не визнав, вказавши на неприязнені стосунки з сусідом.

Відповідно до положень Глави 19 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому викладається твердження про вчинення особою відповідного правопорушення, при доведенні вчинення якого особа піддається певним заходам примусу. Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для подальшого провадження у справі, викликає у особи необхідність здійснення свого захисту, у зв`язку із чим до нього пред`являються особливі вимоги.

Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та суть адміністративного правопорушення.

Формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини. При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Карелін проти росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ №254523 від 19.06.2023 ОСОБА_1 у вину поставлене вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Викладаючи суть цього правопорушення особою, яка складала протокол, зазначено, що 05.06.2023 о 15.10 год. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , піднявшись поверхом вище своєї квартири де з хуліганських дій розбив камеру відеоспостереження, яка належить власникам квартири АДРЕСА_3 , чим вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

За ст. 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Недоведеність будь-якої з вказаних ознак адміністративного правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Так, для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, не описана об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП - з протоколу не вбачається, що ОСОБА_1 нецензурно лаявся в громадських місцях, образливо чіпляння до громадян або вчиняв інші подібні дії, а також не зазначено, що діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що в протоколі не відображена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що виключає його склад, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 23, 33, 34, 172-20, 283, 284 КУпАП України, суддя,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: