ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., при секретарі Омелько Г.Т., за участю представника Київської митниці Держмитслужби Короля Л.І., представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - Слаблюка Н.С., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи, що надійшли від Київської митниці Держмитслужби, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира повітряного судна ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» (юридична адреса: Харківське шосе, буд. 201-203, літера 2А, м. Київ, 02121, ) - літака цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5; паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Ленінським РУ ГУ МВС України у Вінницькій області 27.06.1996; паспорт громадянина України для виїзду закордон № НОМЕР_2 ; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 , за ознаками порушення митних правил, передбаченого ч.1 ст. 482 МК України,-

В С Т А Н О В И В :

20.09.2023 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками порушення митних правил, передбаченого ч.1 ст. 482 МК України.

Відповідно до протоколу №0985/10000/23 про порушення митних правил від 22.08.2023, вбачається, що 14.08.2021 на митну територію України через пункт пропуску «Бориспіль» митного поста «Бориспіль» Київської митниці

у митному режимі тимчасового ввезення ТОВ «АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП» (Харківське шосе, буд. 201-203, літера 2А, м. Київ, 02121, )

з метою здійснення транспортних операцій з перевезення пасажирів та вантажів ввезено товар: «цивільний літак Boeing 737-800 (НОМЕР_6), заводський номер НОМЕР_4 , державний реєстраційний знак НОМЕР_5 з двома встановленими двигунами типу CFM56-7B26 в кількості - 1 шт. не є товаром подвійного використання або товаром військового призначення. Торгівельна марка та виробник: «The Boeing Company». Країна виробництва: US». Вказаний літак Boeing 737-800, державний реєстраційний знак НОМЕР_5 , декларантом ТОВ «АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП» ОСОБА_2 поміщено у митний режим тимчасового ввезення за митною декларацією типу ІМ/31/ДЕ від 14.08.2021

№ UA100040/2021/368412 (далі - ЕМД) на підставі наступних документів:

-рахунку-проформи від 13.08.2021 № б/н;

-генеральної декларації від 13.08.2021 № б/н;

-загальної декларації прибуття від 13.08.2021 № 21UA93Z6;

-реєстраційного посвідчення повітряного судна від 13.08.2021№ НОМЕР_7;

-договору оренди (оперативного лізингу) від 01.06.2021 № б/н;

-зобов`язання від 13.08.2021 № 1240;

-сертифіката експлуатанта від 17.03.2021 № UA 055;

-сертифіката льотної придатності від 13.08.2021 № 0988.

Згідно з відомостями вищезазначеної ЕМД, строк тимчасового ввезення літака встановлено до 14.05.2024.

Відповідно до рахунку-проформи від 13.08.2021 № б/н вартість літака «Boeing 737-800», заводський номер 33029, з двома встановленими двигунами типу CFM56-7B26, виробництва The Boeing Company, США, становить 22 300 000 доларів США, що згідно курсу НБУ, станом на дату декларування товару (14.08.2021) складає -596 939 780 грн.

Митний орган вказує, що із публікацій у засобах масової інформації в мережі Інтернет стало відомо про те, що 04.04.2023 повітряне судно ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП»- літак цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний

знак НОМЕР_5, здійснило міжнародний нерегулярний рейс № SQP2023 з аеропорту «Бориспіль» до міста Ясси (Румунія).

З метою перевірки вищезазначеної інформації, в рамках здійснення заходів

із забезпечення дотримання вимог митного режиму тимчасового ввезення літака цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5, Київська митниця (далі - митниця) звернулася із відповідними листами до експлуатанта вказаного повітряного судна - ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП», Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (), Державної авіаційної служби (далі - Державіаслужба), Генерального штабу Збройних Сил України, Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Державної прикордонної служби, Державного підприємства обслуговування повітряного руху України щодо надання інформації стосовно виконання згадуваним повітряним судном міжнародного нерегулярного рейсу № SQP2023 з аеропорту «Бориспіль» до міста Ясси (Румунія).

ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» листом від 14.04.2023 № 140423-1 інформувало митницю про те, що 04.04.2023 командир повітряного судна ОСОБА_3 у присутності представників Державної прикордонної служби України подав відомості про повітряне судно в генеральній декларації. Виліт повітряного судна здійснено відповідно до плану евакуації, розробленого та затвердженого Генеральним штабом Збройних Сил України, подробиці якого ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» не відомі. Представники Державної митної служби України для виконання митного контролю та перевірки повітряного судна були відсутні.

Із відомостей генеральної декларації від 03.04.2023 № 1734, наданої

ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» разом із вищезазначеним листом, вбачається, що перетин державного кордону повітряним судном (державний і реєстраційний знак НОМЕР_5) здійснено 04.04.2023, про що свідчить проставлений відбиток штампа Державної прикордонної служби з ідентифікаційним № 320100 Бориспіль за 04.04.2023 на генеральній декларації.

Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» листом

від 15.06.2023 № 35-22-121 повідомило, що не надавало послуги з транспортування та завантаження пасажирів, вантажу чи пошти при виконанні рейсу № SQP2023 та не отримувало від ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» запиту на погодження слоту на відправлення авіарейсу, дозволу Державної авіаційної служби України на використання повітряного простору України та плану польоту, направленого по IFPS Євроконтролю. У зв`язку з відсутністю зазначених документів, підстав для внесення рейсу в добовий план польотів АСК ТПА не було, а тому у ДП МА «Бориспіль» не було інформації щодо номеру рейсу та його маршруту руху для інформування митних органів.

Листом від 18.07.2023 № 1.19-3269-23 Державіаслужба інформувала митницю про те, що відповідно до опублікованих повідомлень для пілотів (NOTAM A0003/23 та Ц0003/23, період дії з 11.01.2023 по 10.04.2023) у зв`язку з військовим вторгненням російської федерації, використання повітряного простору України в межах Київського, Львівського, Дніпровського, Одеського та Сімферопольського районів польотної інформації заборонено для всіх повітряних суден крім державних повітряних суден України або за дозволом Генерального штабу Збройних Сил України.

Додатково повідомлено, що листом Головного командного центру Збройних сил України від 11.06.2022 № 363/4/1762 Державіаслужбі роз`яснено умови та порядок, при дотриманні яких ГШ ЗСУ буде опрацьовувати запити та надавати дозволи на виконання польотів.

Так, 31.03.2023 до Державіаслужби надійшло звернення ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» щодо отримання дозволу для вильоту повітряного судна Boeing 737-800, державний та реєстраційний знаки - НОМЕР_5, за межі митної території України. 04.04.2023 зазначене звернення разом із наявною інформацією щодо повітряного судна, експлуатанта повітряного судна, льотного екіпажу повітряного судна Державіаслужба надіслала до Генерального штабу Збройних сил України та Головного управління розвідки Міністерства оборони України.

Листом Генерального штабу Збройних сил України Міністерства оборони України від 27.07.2023 № 300/1/С/20079 повідомлено митницю про те, що відповідно до листа Державіаслужби від 04.04.2023 № 1.2.14-1519-23 Генеральним штабом Збройних Сил України було надано дозвіл від 04.04.2023 № 20823/С на здійснення польоту згаданого повітряного судна з метою евакуації за межі території України та забезпечено безпеку польоту в повітряному просторі України в умовах правового режиму воєнного стану.

В той же час Генеральним штабом Збройних сил України повідомлено, що будь-які інші питання, що стосуються організації міжнародного польоту цивільного повітряного судна, до компетенції ГШ ЗСУ не належать.

Окремим контрольно-пропускним пунктом «Київ» Державної прикордонної служби листом від 03.08.2023 № 23/4029-23-Вих підтверджено факт здійснення прикордонного контролю щодо міжнародного нерегулярного рейсу № SQP2023 літака Boeing 737-800, державний та реєстраційний знаки - НОМЕР_5 на підставі

ст.ст. 3, 5 Закону України «Про прикордонний контроль».

Листом від 07.08.2023 № 1.14.6/2545/23 Державне підприємство обслуговування повітряного руху України (далі - Украерорух) повідомило, що зазначений політ виконувався за відповідним дозволом Генерального штабу Збройних Сил України. Украерорух виконував координацію використання повітряного простору з метою забезпечення безпеки польоту та інформування Євроконтролю.

Також вказаним листом Украерорух повідомило, що 05.04.2023 інформування Держмитслужби та Держприкордонслужби про фактичне виконання польотів за 04.04.2023 (в т.ч. - про факт вильоту SQP2023) з технічних причин не відбулося.

Директивою з безпеки № AGA.SD-05-2022, виданою Державною авіаційною службою України встановлено, що експлуатація аеродромів повітряними суднами цивільної авіації під час дії воєнного стану в Україні здійснюється тільки у разі наявності дозволу Генерального штабу Збройних Сил України.

Правилами надання експлуатантам дозволів на виліт з аеропортів України та приліт до аеропортів України, затвердженими наказом Державної служби України з нагляду за забезпеченням безпеки авіації, Міністерства оборони України від 28.11.2005 № 897/703 визначено, що дозвіл на виліт з України - це надання Генеральним штабом Збройних Сил України експлуатанту права на виліт з аеропорту України.

Відповідно до листа Головного командного центру Збройних сил України

від 11.06.2022 № 363/4/1762 щодо надання дозволів цивільним повітряним суднам в умовах воєнного стану, дозвіл, виданий Генеральним штабом Збройних сил України є підставою для Украероцентру, Повітряних Сил Збройних Сил України на видання дозволу на використання повітряного простору та не зобов`язує до виконання польоту, кінцеве рішення приймає експлуатант та командир повітряного судна.

З метою з`ясування всіх обставин здійснення 04.04.2023 міжнародного нерегулярного рейсу № SQP2023, Київською митницею направлено відповідні листи від 20.07.2023 № 7.8-3/28.2/13/7520, від 07.08.2023 № 7.8-3/28.2/10/14602 та від 07.08.2023 № 7.8-3/28.2/13/14603 командиру літака цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5 - ОСОБА_4 , а також експлуатанту вказаного повітряного судна в особі директора ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» ОСОБА_5 для надання відповідних пояснень.

Командир згаданого повітряного судна ОСОБА_3 та директор

ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» ОСОБА_6 для надання пояснень щодо обставин здійснення міжнародного нерегулярного рейсу № SQP2023 з аеропорту «Бориспіль» до митниці не з`явилися.

У зв`язку зі збройною агресією з боку російської федерації та введенням воєнного стану на території України, розпорядженням Кабінету Міністрів України

від 26.02.2022 № 188-р «Про тимчасове закриття деяких пунктів пропуску через державний кордон та пунктів контролю» з 00 год. 00 хв. 28.02.2022 року тимчасово закрито пункти пропуску через державний кордон та пункти контролю за переліком згідно з додатком до вказаного розпорядження, в тому числі, міжнародний повітряний пункт пропуску та пункт контролю «Бориспіль».

Наказом Державної митної служби України від 24.02.2022 № 113 «Про встановлення простою у роботі територіальних органів Держмитслужби», у роботі митного поста «Бориспіль» Київської митниці встановлено простій. Згідно із зазначеним наказом, у період простою працівники митного поста не перебувають за основним місцем роботи, однак можуть бути залученими до роботи у разі необхідності для забезпечення основних функцій.

Відповідно до листа ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» від 15.08.2023 № 150823-1 представники даного підприємства з письмовим зверненням щодо виконання митних формальностей поза робочим часом на повітряному судні Boeing 737-800 (НОМЕР_6), заводський номер 33029, державний реєстраційний знак НОМЕР_5 , до митних органів не звертались.

Відповідно до ст. 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи. Митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 3 розділу І Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.08.2018 № 671, повітряні судна і товари, що переміщуються через митний кордон України повітряним транспортом, підлягають митному контролю та митному оформленню. Для здійснення митного контролю командир повітряного судна подає документи, передбачені Митним кодексом України.

Відповідно до абзацу другого пункту 11 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 451 для здійснення митного контролю командир повітряного судна подає документи, передбачені Митним кодексом України, та зобов`язання про реекспорт (реімпорт) повітряного судна за формою, встановленою Мінфіном.

Митний орган вказує, що командир повітряного судна ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» ОСОБА_7 04.04.2023 здійснив переміщення через митний кордон України з аеропорту «Бориспіль» літака цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5, міжнародний нерегулярний рейс № SQP2023, всупереч положень ст. ст. 215, 318 МК України, поза робочим часом, установленим для Київської митниці наказом Державної митної служби України від 24.02.2022 № 113, і без виконання митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Таким чином, на переконання митного органу, в діях командира повітряного судна ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, передбачених частиною першою статті 482 МК України, а саме переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України поза митним контролем, тобто поза робочим часом, установленим для митного органу, і без виконання митних формальностей.

17.10.2023 до суду від представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , надійшли заперечення щодо протоколу про порушення митних правил №0985/10000/23, в яких просить провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 482 МК України, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Посилається на те, що виліт повітряного судна відбувся на підставі плану евакуації, розробленого та затвердженого Генеральним штабом Збройних сил України, за участі Державної авіаційної служби України та адміністрації ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль». Загальне керівництво евакуацією повітряного судна здійснювалось відповідальними представниками Генерального штабу Збройних сил України.

Такий план евакуації повітряного судна має відповідний реквізит грифу секретності. План евакуації передбачав чіткі і послідовні дії з боку командира повітряного судна ОСОБА_1 . Враховуючи стислі строки на виліт і прибуття у пункт призначення - у ОСОБА_1 не було можливості вносити корективи у вищевказаний план евакуації.

Евакуація проводилася в умовах закритого повітряного простору для цивільної авіації, та аеропорту, який фактично на даний час виконує функції не цивільного міжнародного аеропорту, а виконує функції військового об`єкта, який обороняється Збройними силами України. Розголошення будь-якої інформації щодо плану евакуації могло спричинити загрозу не тільки для інфраструктури аеропорту, а також загрозу для життя і здоров`ю всіх хто приймає участь у його захисті.

04.04.2023 у Міжнародному аеропорту «Бориспіль» командир повітряного судна ОСОБА_1 у присутності представників Державної прикордонної служби України подав відомості про повітряне судно в Генеральній декларації.

Окрім того, авіакомпанія напередодні та у день здійснення рейсу, засобами телефонного зв`язку, повідомила першого заступника начальника Київської митниці Держмитслужби ОСОБА_8 про виконання вказаного рейсу, що підтверджується наявною в матеріалах справи доповідною запискою першого заступника начальника Київської митниці Сич П.

04.04.2023 представники Державної митної служби України для виконання митного контролю та перевірки повітряного судна були відсутні. Тобто, митним органом не було забезпечено проходження митного контролю.

05.04.2023 представником ТОВ «Авіакомпанія Скайап» було направлено лист щодо рейсу № SQP2023 на офіційну електрону адресу Київської митниці.

Вибуття повітряного судна з митної території України здійснено під наглядом Генштабу Збройних сил України та іншими відповідальними учасниками плану евакуації.

Звертає увагу, що повітряне судно перебувало під митним контролем у митному режимі тимчасового ввезення строком до 14.05.2024 з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами, що підтверджується митною декларацією про поміщення повітряного судна в митний режим тимчасового ввезення строком до 14.05.2024 з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами. Враховуючи це, вважає, що ані у Авіакомпанії, ані у ОСОБА_1 не виникало обов`язків щодо сплати будь-яких мит та/або інших платежів, пов`язаних із вивезенням повітряного судна, суспільно-шкідливі наслідки у вигляді ухилення Авіакомпанією та/ або ОСОБА_1 від сплати або заниження їх розміру відсутні.

Окремо акцентує на тому, що дата фактичного здійснення рейсу декілька разів переносилася. Це було пов`язано із безпековими заходами, так як весь план евакуації повітряного судна був засекречений. Організація евакуації повітряного судна відбувалась не лише під контролем Генштабу Збройних Сил України, а і за участі адміністрації ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», яка була обізнана про дату та час запланованого рейсу. Про зміну дати фактичного здійснення рейсу саме адміністрація міжнародного аеропорту «Бориспіль» зобов`язана була повідомити Київську митницю. Натомість, всупереч вимогам закону ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» не здійснило інформування Київської митниці (у строки та за формою, погодженою з митним органом) про план польотів повітряних суден на добу та протягом доби.

Разом з тим, не дивлячись на те, що обов`язок повідомлення митного органу про плани польотів лежить на адміністрації міжнародного аеропорту, зі свого боку Авіакомпанія сприяла завчасному повідомленню представників Київської митниці, а саме напередодні та у день здійснення рейсу, засобами телефонного зв`язку, було повідомлено першого заступника начальника Київської митниці ОСОБА_9 щодо виконання вказаного рейсу.

Вищевказані обставини, на переконання представника ОСОБА_1 , підтверджують відсутність прямого умислу з боку ОСОБА_1 на приховування даних про повітряне судно від митних органів, оскільки у матеріалах справи відсутні будь-які дані на доведення того, що ОСОБА_1 мав на меті ухилення від сплати митних платежів, тощо.

Оскільки вина ОСОБА_1 у скоєні адміністративного правопорушення не доведена, вважає, що провадження по справі відносно нього підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Разом з запереченнями, представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, подані клопотання про виклик свідків.

У судовому засіданні представник Київської митниці підтримав позицію щодо притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 482 МК України, посилаючись на наявність в матеріалах справи достатніх доказів, які свідчать про порушення останнім митних правил.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його представник Слаблюк Н.С. просили закрити провадження у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, надали пояснення аналогічні тим, що надійшли до суду у письмовому вигляді 17.10.2023.

Суд, заслухавши представника Київської митниці, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та його представника, показання свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показами свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція ч.1 ст. 482 МК України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або дії, спрямовані на переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України поза митним контролем, тобто поза місцем розташування митного органу або поза робочим часом, установленим для нього, і без виконання митних формальностей, або з незаконним звільненням від митного контролю внаслідок зловживання службовим становищем посадовими особами митного органу.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 482 МК України, є дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України товарів, транспортних засобів, поза митним контролем, тобто, розуміється активна поведінка (вчинок) особи, спрямована на спричинення певних негативних наслідків, а суб`єктивна сторона передбачає наявність прямого умислу на вчинення саме цих дій. Тобто, винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України і прагне їх ввезти на територію України або вивезти за межі території України з порушенням встановленого порядку.

За змістомст. 10 КУпАПпередбачає наявність умислу, який є необхідною умовою у всіх випадках, коли особа притягається до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, що може бути зроблено тільки навмисно. При цьому, вина у формі умислу полягає в усвідомленні особою протиправного характеру вчиненої дії або бездіяльності, тобто їх незаконності, передбаченні її шкідливих наслідків та бажанні їх або свідомого допускання настання цих наслідків.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться в п. 6 постанови від 3 червня 2005 року №8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» порушення митних правил неможливе, якщо в діях особи відсутній умисел на вчинення таких дій.

Так, згідно з диспозицією ч. 1 ст. 482 Митного кодексу України об`єктивна сторона складу правопорушення, за яке ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності, характеризується діями, спрямованими на переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України поза митним контролем, тобто поза місцем розташування митного органу або поза робочим часом, установленим для нього, і без виконання митних формальностей, а суб`єктивна сторона лише прямим умислом.

Як вбачається з матеріалів справи по порушення митних правил, Київською митницею 22.08.2023 складено протокол про порушення митних правил №0985/10000/23 щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.482 МК України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0985/10000/23, командир повітряного судна ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» ОСОБА_7 04.04.2023 здійснив переміщення через митний кордон України з аеропорту «Бориспіль» літака цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5, міжнародний нерегулярний рейс № SQP2023, всупереч положень ст. ст. 215, 318 МК України, поза робочим часом, установленим для Київської митниці наказом Державної митної служби України від 24.02.2022 № 113, і без виконання митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Однак, суд не може погодитися з там висновком митного органу з огляду на наступне.

З 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні Указом Президента України № 64/2022 від 25 лютого 2022 року введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та станом на 04.04.2023 також продовжував свою дію.

З матеріалів справи вбачається, що літак Boeing 737-800, державний реєстраційний знак НОМЕР_5 , було введено на митну територію України 14.08.2021 та поміщено у митний режим тимчасового ввезення за митною декларацією типу ІМ/31/ДЕ від 14.08.2021 № UA100040/2021/368412 на підставі необхідних на те документів. Згідно з відомостями зазначеної ЕМД, строк тимчасового ввезення літака встановлено до 14.05.2024.

31.03.2023 до Державіаслужби надійшло звернення ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» щодо отримання дозволу для вильоту повітряного судна Boeing 737-800, державний та реєстраційний знаки - НОМЕР_5, за межі митної території України.

04.04.2023 зазначене звернення разом із наявною інформацією щодо повітряного судна, експлуатанта повітряного судна, льотного екіпажу повітряного судна Державіаслужба надіслала до Генерального штабу Збройних сил України та Головного управління розвідки Міністерства оборони України.

Генеральним штабом Збройних Сил України було надано дозвіл від 04.04.2023 № 20823/С на здійснення польоту згаданого повітряного судна з метою евакуації за межі території України та забезпечено безпеку польоту в повітряному просторі України в умовах правового режиму воєнного стану.

04.04.2023 командир повітряного судна ОСОБА_3 у присутності представників Державної прикордонної служби України подав відомості про повітряне судно в генеральній декларації.

Із відомостей генеральної декларації від 03.04.2023 № 1734, вбачається, що перетин державного кордону повітряним судном (державний і реєстраційний знак НОМЕР_5) здійснено 04.04.2023, про що свідчить проставлений відбиток штампа Державної прикордонної служби з ідентифікаційним № 320100 Бориспіль за 04.04.2023 на генеральній декларації.

Таким чином, 04.04.2023 повітряне судно ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП»- літак цивільної авіації Boeing 737-800, державний і реєстраційний знак НОМЕР_5, здійснило міжнародний нерегулярний рейс № SQP2023 з аеропорту «Бориспіль» до міста Ясси (Румунія).

Згідно листа ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» від 14.04.2023 № 140423-1, виліт повітряного судна здійснено відповідно до плану евакуації, розробленого та затвердженого Генеральним штабом Збройних Сил України, подробиці якого ТОВ «Авіакомпанія СКАЙАП» не відомі. Представники Державної митної служби України для виконання митного контролю та перевірки повітряного судна були відсутні.

З листа Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Державної прикордонної служби від 03.08.2023 № 23/4029-23-Вих, вбачається, що останнім підтверджено факт здійснення прикордонного контролю щодо міжнародного нерегулярного рейсу № SQP2023 літака Boeing 737-800, державний та реєстраційний знаки - НОМЕР_5 на підставі ст.ст. 3, 5 Закону України «Про прикордонний контроль».

Згідно листа Державного підприємства обслуговування повітряного руху України від 07.08.2023 № 1.14.6/2545/23, зазначений політ виконувався за відповідним дозволом Генерального штабу Збройних Сил України. Украерорух виконував координацію використання повітряного простору з метою забезпечення безпеки польоту та інформування Євроконтролю. 05.04.2023 інформування Держмитслужби та Держприкордонслужби про фактичне виконання польотів за 04.04.2023 (в т.ч. - про факт вильоту SQP2023) з технічних причин не відбулося.

Розглядаючи дану справу, суд враховує, що стандарт доказування поза розумним сумнівом активно використовується Європейським судом з прав людини (далі ЄСПЛ).

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 року по справі «Коробов проти України», зазначено, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення поза розумним сумнівом , проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18.06.2015 року, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: суд при оцінці доказів керується критерієм поза розумним сумнівом, згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою .

Також має враховуватися якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (п. 86 рішення ЄС від 11.07.2013 року у справі «Вєрєнцов проти України»).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказував, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Згідно з приписами ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не було доведено у законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь. Аналогічна норма міститься і вст. 62 Конституції України. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Як вбачається з матеріалів справи, виліт повітряного судна відбувся в умовах воєнного стану, на підставі плану евакуації, розробленого та затвердженого Генеральним штабом Збройних сил України, за участі Державної авіаційної служби України та адміністрації ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль». Як пояснив ОСОБА_1 , згаданий план евакуації повітряного судна має відповідний реквізит грифу секретності.

Загальне керівництво евакуацією повітряного судна здійснювалось відповідальними представниками Генерального штабу Збройних сил України. Евакуація проводилася в умовах закритого повітряного простору для цивільної авіації, та аеропорту, який фактично на той момент виконував функції військового об`єкта, який обороняється Збройними силами України.

При цьому, ОСОБА_1 , будучи командиром повітряного судна 04.04.2023 у Міжнародному аеропорту «Бориспіль» у присутності представників Державної прикордонної служби України подав відомості про повітряне судно в Генеральній декларації.

Водночас, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 26.02.2022 № 188-р «Про тимчасове закриття деяких пунктів пропуску через державний кордон та пунктів контролю» з 00 год. 00 хв. 28.02.2022 року тимчасово закрито пункти пропуску через державний кордон та пункти контролю за переліком згідно з додатком до вказаного розпорядження, в тому числі, міжнародний повітряний пункт пропуску та пункт контролю «Бориспіль».

Наказом Державної митної служби України від 24.02.2022 № 113 «Про встановлення простою у роботі територіальних органів Держмитслужби», у роботі митного поста «Бориспіль» Київської митниці встановлено простій. Згідно із зазначеним наказом, у період простою працівники митного поста не перебувають за основним місцем роботи, однак можуть бути залученими до роботи у разі необхідності для забезпечення основних функцій.

Щодо фактичної відсутності працівників Київської митниці у день та час здійснення рейсу літака цивільної авіації Boeing 737-800 під командуванням ОСОБА_1 , на території аеропорту «Бориспіль», представник Київської митниці у судовому засіданні не заперечував.

Разом з тим, як вбачається з доповідної записки першого заступника начальника Київської митниці Сича П., а також не заперечувалось представником митного органу у судовому засіданні, ТОВ «АВІАКОМПАНІЯ СКАЙАП» в телефонному режимі було поінформовано заступника начальника Київської митниці Сича П. щодо плану здійснити авіарейсу щодо вивезення літака цивільного авіації Boeing 737-800.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 повідомив, що він на даний час та на момент переміщення повітряного судна перебуває на посаді заступника генерального директора з авіаційної безпеки ТОВ «Авіакомпанія Скайап». Зазначив, що ТОВ «Авіакомпанія Скайап» є єдиною авіакомпанією, яка з початку повномасштабного виконує свою операційну діяльність. Так, приблизно в період наприкінці 2022 року - початку 2023 року між Державною авіаційною службою України та ТОВ «Авіакомпанія Скайап» було укладено договір про забезпечення перевезень вищих посадових осіб поза межами України. Задля виконання домовленостей, Державіаслужба звернулась до ТОВ «Авіакомпанія Скайап» з метою забезпечення таких польотів. У відповідь на запит, ТОВ «Авіакомпанія Скайап» повідомило про наявність літака, що знаходився на території аеропорту «Бориспіль», для виконання програм по польоту делегацій посадових осіб. ОСОБА_10 зазначив, що приблизно 1-2 квітня 2023 року його, як представника ТОВ «Авіакомпанія Скайап» було запрошено на нараду представниками Збройних сил України, які повідомили, що керівництвом держави було прийнято рішення про евакуацію повітряного судна. Представники ТОВ «Авіакомпанія Скайап» повідомили щодо організаційної та технічної готовності щодо здійснення польоту. У подальшому, таких нараз було ще декілька, на нарадах також були присутні Генеральний директор ДП МА «Бориспіль», орнітологи, метеорологи та інші особи, що приймають участь у підготовці до польоту літаків. Представники ТОВ «Авіакомпанія Скайап» доповіли про готовність екіпажу та повітряного судна до польоту. У свою чергу, генералом Збройних сил України було повідомлено, що евакуація здійснюється на підставі плану евакуації повітряного судна та має відповідний гриф таємності, а інформація буде надаватись відповідним особам, які приймають участь у плані, лише в рамках зони відповідальності кожного з них. Свідок зазначає, що після проведення першої наради, йому надійшло повідомлення від першого заступника Київської митниці ОСОБА_11 , у відповідь на яке він повідомив представника митниці про планування вильоту та про неможливість розголошення більш детальної інформації щодо цього. Як вказує свідок, після цього, він ще декілька разів особисто телефонував ОСОБА_12 з приводу майбутнього перельоту, зокрема, безпосередньо за декілька годин до вильоту. ОСОБА_13 у відповідь запевняв про відсутність необхідності на той момент здійснення будь-яких формальностей, та запевнив, що у разі необхідності представники Київської митниці будуть присутні у МА «Бориспіль». Свідок також акцентував увагу, що екіпажу повітряного судна представниками ЗСУ було окремо проведено інструктаж щодо здійснення польоту. Безпосередньо перед вильотом, на території ДП МА «Бориспіль», відбувся брифінг, на якому були присутні всі уповноважені особи, причетні до реалізації плану евакуації повітряного судна. Надалі, командир повітряного судна перевірив (оглянув) літак та виконав інші свої обов`язки, необхідні перед вильотом повітряного судна, а також з уповноваженими особами Держприкордонслужби погоджено Генеральну декларацію. Польот виконувався за участю двох пілотів. За результатом, повітряне судно було успішно евакуйоване. Окремо, свідок також наголосив на тому, що в умовах воєнного стану ДП МА «Бориспіль» є військовим об`єктом та питання щодо допуску осіб на об`єкт вирішуються військовими. На момент виконання польоту, цивільні особи, зокрема, представники митного органу, на території аеропорту не перебували, а МА «Бориспіль» з погодженням його генерального директора та військових перебував на дводенному простої. Окрім того, будь-яке самовільне переміщення по території аеропорту на той момент було заборонено, а також було заборонено до використання засоби зв`язку, проводити будь-яку фото- та відеофіксацію, і навіть, більшість засобів радіоелектроніки літака, на якому здійснювавсь політ були вимкнені.

Суд приймає до уваги пояснення свідка ОСОБА_10 та вважає, що його покази підтверджують винятковість ситуації, в якій здійснювалось переміщення командиром ОСОБА_1 повітряного судна.

Як пояснив у судовому засіданні ОСОБА_1 , йому, як досвідченому пілоту та колишньому військовому льотчику, запропонували виконати план евакуації повітряного судна, на що він погодився. Можливість евакуації літака обговорювалась протягом близько 11 місяців до цього, день та час вильоту зберігались у таємниці. Час, у який, за погодженням зі Збройними силами, врешті, було визначено момент вильоту, не підлягав розголошенню та його зміні, оскільки момент вильоту також був погоджений з силами протиповітряної оборони задля забезпечення безпеки. При цьому, навіть на повітряному судні у момент перельоту по території України більшість радіоелектронного обладнання було вимкнено.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення транспортного засобу через митний кордон України поза митним контролем в умовах воєнного стану та при дотриманні і збереженні встановленого Збройними силами України режиму секретності плану евакуації повітряного судна, а також за відсутності працівників Київської митниці у день та час здійснення рейсу на території аеропорту «Бориспіль».

Суд вважає, що обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на обставини, які унеможливлювали виконання ним вимог митного законодавства України, цілком могли мати місце внаслідок дії воєнного стану, а розголошення будь-якої інформації щодо плану евакуації могло спричинити загрозу, як інфраструктурі аеропорту, так і життю і здоров`ю всіх хто приймав участь у його захисті.

На думку суду, надзвичайність таких обставин, які носять винятковий характер і знаходяться за межами впливу на них особи, яка притягується до відповідальності, доводить те, що дії ОСОБА_14 не носили навмисний характер і не були спрямовані на ухилення від митного контролю.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, вина у формі умислу полягає в усвідомленні особою протиправного характеру вчиненої дії або бездіяльності, тобто їх незаконності, передбаченні її шкідливих наслідків та бажанні їх або свідомого допускання настання цих наслідків.

Умисел, який вданому випадку формує склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.482 МК України, має містити під собою підґрунтя, тобто особа не бажає здійснювати перетин державного кордону в зоні митного контролю, а саме ухиляється від виконання митних формальностей.

Зважаючи на вказані обставини, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел направлений на порушення митних правил та відповідно на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.482 МК України, оскільки перетинання транспортним засобом митного кордону України без виконання митних формальностей було унеможливлене внаслідок ведення бойових дій на території України.

Відомості в поясненнях ОСОБА_1 підтверджуються матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а тому не спростовують висновки суду стосовно того, що ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення транспортного засобу через митний кордон України поза митним контролем в умовах непередбачуваності обставин.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

В той же час, у справі «Barbera, Messeguand Jabardov. Spain» від 06.12.1998 (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція).

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст.62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч.2 ст.6 Конвенції, яка відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована 17 липня 1997року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2, 4, 7 та 11 до Конвенції».

Положення ст.6 Конвенції зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ч. 3ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

З урахуванням вище наведеного, досліджені судом докази вказують на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.482 МК України.

Суд також бере до уваги пояснення ОСОБА_1 про те, що при вивезенні транспортного засобу за митну територію України в умовах військової агресії Російської Федерації він здійснював евакуацією повітряного судна на підставі плану евакуації, розробленого та затвердженого Генерального штабу Збройних сил України.

Такі дії останнього, на переконання суду, не можна вважати протиправними.

Отже, суд, аналізуючи вищевикладені обставини, враховуючи наведені норми та керуючись конституційним принципом презумпції невинуватості, вказаним в ст. 62 Конституції України (тобто, вина особи, яка притягається до відповідальності повинна бути доведена органом який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватися на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів), вважає, що вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена, а тому провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 268, 460, 472, 527, 528, 529 МК України, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення громадянина України ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 482 МК України, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі, до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя: І.А.Усатова