П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.01.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О. О. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 44 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 071367 від 11.11.2022 року: 16.09.2022 близько 22 год. 00 хв. перебуваючи в дворі будинку 121/18 по вул. Митрофанова в м. Біла Церква, ОСОБА_1 зберігав при собі, а саме в чоловічій сумочці паперовий згорток з подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору. Згідно висновку експерта №СЕ-19/111-22/39555-НЗП РАП від 13.10.2022 дана речовина є особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом, масою 0,68 г., що є невеликим розміром.

Таким чином ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 44 КУпАП.

ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про день, час та місце розгляду справи, проте в судове засідання не з`явився.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Сова В.А. в судовому засіданні не заперечував проти розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 268 КУпАП, неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

Тому, враховуючи, що ОСОБА_1 достеменно знав про розгляд справи відносно нього Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, заяв та клопотань про відкладення розгляду даної справи до суду не надсилав, та беручи до уваги відсутність заперечень захисника проти розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 , а також те, що підстави для відкладення розгляду даної справи відсутні, тому суддя вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Адвокат Сова В.А. в судовому засіданні вину ОСОБА_1 заперечив та просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.44 КупАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Захисник Сова В.А. вказав, що ст.44 КупАП та ст.309 КК України передбачають відповідальність за незаконне зберігання наркотичних засобів, тому з огляду на ч.2 ст. 9 КУпАП особу може бути притягнуто до адміністративної лише при наявності постанови про закриття кримінального провадження по такому факту, у зв`язку із відсутністю в діях особи складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.309 КК України, тому єдиним допустимим доказом відсутності в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення може бути постанова про закриття провадження у справі, яка в даному випадку не була долучена до матеріалів справи, що унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.44 КУпАП.

Заслухавши пояснення адвоката Сови В.А. та перевіривши його клопотання про закриття провадження у справі, а також дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, а саме: протокол серії ВАВ № 071367 від 11.11.2022 року, лист №29839 від 21.10.2022, рапорта від 16.09.2022, копію заяви ОСОБА_1 від 16.09.2022, копію протоколу огляду від 16.09.2022, письмові пояснення ОСОБА_1 від 16.09.2022, копію висновку експерта від 13.10.2022, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП, виходячи з наступних підстав.

Так, суд зазначає, що у відповідності до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту ст. 9 КУпАП слідує, що адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимоги ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з затвердженим Кабінетом Міністрів України «Переліком наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» від 06.05.2000 №770, канабіс віднесено до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено.

Норми частини 1 статті 44 КУпАП визначають, що незаконні виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах - тягнуть за собою накладення штрафу від двадцяти п`яти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до шістдесяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

З матеріалів справи слідує, що 16.09.2022 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.1 ст.309 КК України за фактом незаконного зберігання ОСОБА_1 наркотичних засобів без мети збуту.

Норми ч.2 статті 9 КУпАП регламентують, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно статті 284 КПК України у випадку встановлення відсутності в діянні певної особи складу кримінального правопорушення дізнавач, слідчий, прокурор приймає постанову про закриття кримінального провадження.

Тому в даному випадку суддя погоджується з твердженнями сторони захисту, щодо необхідності наявної в матеріалах даної справи про адміністративне правопорушення за ст.44 КУпАП постанови про закриття кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, оскільки відсутність такої може бути наслідком притягнення ОСОБА_1 до різних видів відповідальності за одне й теж діяння.

Суддя вказує, що в матеріалах справи наявний аркуш (останній аркуш) документу з якого слідує, що кримінальне провадження №0001536 від 16.09.2022 було закрито за відсутності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Однак вказаний аркуш документу не може бути прийнятий судом у якості належного та допустимого доказу.

Так, 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».

Відповідно до п. 1.1 ДСТУ 4163:2020 цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи незалежно від носія інформації (далі документи), зокрема на: організаційні (положення, статути, посадові інструкції, штатні розписи тощо); розпорядчі (постанови, рішення, накази, розпорядження); інформаційно-аналітичні (акти, довідки, доповідні записки, пояснювальні записки, службові листи тощо) документи, створювані в результаті діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, установ, підприємств, організацій та інших юридичних осіб (далі юридична особа) незалежно від їхнього функціонально- цільового призначення, рівня і масштабу діяльності та форми власності.

З п. 5.26 ДСТУ 4163:2020 слідує, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Проте, надані суду копії рапорта від 16.09.2022, заяви ОСОБА_1 від 16.09.2022, протоколу огляду від 16.09.2022, письмових пояснень ОСОБА_1 від 16.09.2022, висновок експерта від 13.10.2022, та аркуш документу про закриття кримінального провадження, не завірені належним чином. Більш того висновок експерта не було додано у його повному обсязі, натомість міститься перший та останній аркуш, що є неприпустимим.

За таких обставин, суддя не може прийняти у якості належних та допустимих доказів у розумінні ст. 251 КУпАП не засвідчені копії документів, які також не в повному їх обсязі, що були долучені до матеріалів справи, оскільки в такому випадку суддя позбавлений можливості пересвідчитись у тому, що вказані копії документів відповідають оригіналам даних документів та зміст даних копій відповідає дійсності та неможливо достеменно встановити де коли та ким були складені дані документи, а відтак й встановити певні обставини.

З огляду на викладене суддя констатує відсутність в матеріалах даної справи рішення дізнавача, слідчного чи прокурора про закриття кримінального провадження за ч.1 ст. 309 КК України відносно ОСОБА_1 .

Суддя вказує, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена достатніми, належними та допустимими доказами.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161. Series А заява № 25).

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

При цьому, ЄСПЛ у справі «АЛЛЕНЕ де Рібермон про Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Виходячи з положень ст. ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі закривається, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, а також те, що належних та допустимих доказів факту вчинення інкримінованого діяння суду не надано, суддя дійшов висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44 КУпАП, тому провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 44 КУпАП відносно нього слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, оскільки у відповідності до вимог ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Виходячи з викладеного та керуючись статтями 44, 221, 247, 252, 283-285, 294 КУпАП, ст.ст. 8, 62 Конституції України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , розпочате за ст.44 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяОлег ГРЕБІНЬ