ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Зіневич І.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої

за ст. 184 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

09.11.2022 о 17 год. ОСОБА_1 за адресою проживання: АДРЕСА_1 , ухилялася від виконання своїх батьківських обов`язків по відношенню до сина ОСОБА_2 , 2009 р.н., та доньки ОСОБА_3 , 2015 р.н., а саме залишила своїх малолітніх дітей без батьківської опіки та піклування.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, про що засвідчив власним підписом у відповідній графі протоколу про адміністративне правопорушення (а.с.1). Крім того, судом відправлено смс-повістку на мобільний номер останньої, яку згідно довідки про доставку ОСОБА_1 отримала 27.01.2023. Незважаючи на викладене, у судові засідання не з`являлася, будь-яких заяв та клопотань не подавала, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності не зверталася.

Закон виходить з презумпції, що учасник справи повинен дізнатися про хід розгляду справи, тобто діє презумпція обізнаності. Цю ж презумпцію обізнаності слід застосувати і до випадків інформування учасника справи про дату судового розгляду альтернативними способами повідомлення. Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх в протоколі, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери і адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладається на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язані з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засобі внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.О. проти Іспанії від 07.07.1989).

З метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 у судові засідання неповажними і розцінює її неявку як затягування строків розгляду справи, оскільки, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП її участь при розгляді не є обов`язковою, у зв`язку з чим розгляд справи проводиться у відсутність ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 184 ч. 1 КУпАП підтверджено сукупністю зібраних у справі доказів, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №617400 від 29.11.2022; рапортом чергового Житомирського РУП, зі змісту якого вбачається, що 10.11.2022 на лінію 102 надійшло повідомлення про неналежне виконання батьками ОСОБА_4 та ОСОБА_5 своїх батьківський обов`язків по догляду за дітьми; письмовими поясненнями свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; письмовими поясненнями ОСОБА_1 , де остання підтвердила обставини, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно неї; актами органу внутрішній справ України та закладу охорони здоров`я про підкинуту чи знайдену дитину та її доставку від 10.11.2022; рапортами від 28.11.2022, 29.11.2022; довідкою про результати перевірки по зверненню ліцею №4 м. Житомира з приводу неналежного виконання обов`язків по догляду за дитиною від 28.11.2022.

Своїми діями, що виразилися в ухиленні від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя та виховання неповнолітніх дітей ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 184 ч.1 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд приходить до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді попередження.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 283, 284, 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.184 ч.1 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі ДСА України судовий збір в розмірі 496, 20 грн.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя І.В. Зіневич

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.