Справа № 185/4435/22
Провадження № 3/185/2022/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2022 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Цендра Н.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Павлоград, Дніпропетровської області, громадянина України, приватного підприємця, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

якому відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП роз`яснені права,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, -

встановив:

18.06.2022 о 21-35 год. в АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 перебуваючи у «Дитячому парку», в стані алкогольного сп`яніння, образливо чіплявся до громадян, виражався нецензурною лайкою, чим порушував громадянський порядок . На зауваження не реагував, поводив себе агресивно.

Правопорушник ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, повідомив, що 18.06.2022 р. він відпочивав в кафе разом зі знайомими, до них підійшла група чоловік і в них виник словесний конфлікт, під час якого вони голосно розмовляли, в конфлікт ніхто не втручався, після конфлікту всі розійшлися. Протокол в його присутності ніхто не складав і йому взагалі не було відомо, що відносно нього був складений адміністративний протокол.

Не дивлячись на невизнання своєї вини, вина ОСОБА_1 в інкримінованому йому адміністративному правопорушенні доведена наступними доказами.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_2 , інспектор ВРПП Павлоградського РВП старший лейтенант поліції, повідомив, що 18.06.2022 близько 21:30 год., під час патрулювання біля парку Шевченка, на пішохідному переході помітили трьох осіб, які махали руками, зупинившись, їм повідомили, що в парку невідомий виражається нецензурною лайкою. Встановивши особу, ним виявився ОСОБА_1 , який був в стані алкогольного сп`яніння, в присутності свідків був складений протокол за ст. 173 КУпАП. При цьому зазначив, що свідки чули, як ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, від підписання протоколу відмовився.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 повідомив, що 18.06.2022 приблизно о 21:00 год. стояв біля банку ОТП, біля входу, і бачив, як декілька чоловік, які знаходилися біля алеї кафе «Білий Налів», сварилися, при цьому ОСОБА_1 дуже сильно виражався нецензурною лайкою. Особи з якими він сварився нецензурною лайкою підійшли до патрульної поліції. Після чого його ( ОСОБА_3 ) працівники поліції запросили бути свідком, оскільки ОСОБА_1 відмовлявся від підпису, коли він підійшов, ОСОБА_1 в його присутності відмовився від підписання протоколу. При цьому ОСОБА_1 біля патрульної поліції також виражався нецензурною лайкою.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , повідомив, що 18.06.2022 близько 21:00 год. він перебував біля ТЦ «Гулівер» навпроти кафе «Білий Налів», яке знаходиться біля «Дитячого парку», і бачив як біля кафе стояло троє чоловік на яких нецензурною лайкою кричав ОСОБА_1 . Троє чоловіків відійшли до дороги, в цей час проїжджала патрульна поліція, вони зупинили працівників поліції і разом з ними підійшли до ОСОБА_1 , почали спілкуватися. При цьому свідок зазначив, що ОСОБА_1 поводив себе не адекватно, кругом були люди, стояли працівники поліція, а він продовжував кричати, матюкатися. Потім троє осіб разом з ОСОБА_1 та працівниками поліції підійшли до патрульної поліції, стояли спілкувалися, ОСОБА_1 продовжував кричати та виражатися нецензурною лайкою, після чого він ( ОСОБА_1 ) пішов.

Крім того вказані обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №456683 від 18.06.2022, письмовими поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , рапортом від 18.06.2022 р..

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ч.1 ст.8 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту п.16 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбаченихст.173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце,при цьому суд відмічає, що громадське місце характеризується своєю суспільною значущістю, для задоволення культурних, ідеологічних, політичних, естетичних, економічних та інших інтересів багатьох людей, що передбачає вільний доступ і їхнє спільне використання необмеженою кількістю людей. Під такі ознаки, окрім іншого, підпадають і вулиці.

Наказом Генеральної прокуратури від 6 квітня 2016 № 139 «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», згідно з яким:

«20. До громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Доводи ОСОБА_1 стосовно того, що він не порушував громадський порядок є необґрунтованими, розцінюються як спосіб захисту та намагання уникнути адміністративної відповідальність, оскільки вони спростовуються показами свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Суд вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення даного адміністративного правопорушення, та винуватість в ньому ОСОБА_1 . Підстав сумніватися в достовірності вказаних доказів у суду немає.

Таким чином, оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При накладенні адміністративного стягнення суд приймаючи до уваги характер та обставини скоєння адміністративного правопорушення, що посягає на порушення громадського порядку, відсутність обставин, що пом`якшують відповідальність, так ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину не визнав, намагався ввести суд в оману, надаючи неправдиві покази, наявність обставин, які обтяжують відповідальність, а саме вчинення правопорушення в стані сп`яніння, продовження протиправної поведінки, незважаючи на вимогу уповноважених на те осіб припинити її, враховуючи особу правопорушника, його вік, стан здоров`я, тому суд вважає необхідним та доцільним застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді адміністративного арешту.

Крім того, в даному випадку застосування виду адміністративного стягнення у виді арешту буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами, та повністю відповідатиме меті його застосування.

Відповідно до положень ст.40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.24,173,284 КУпАП, -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді арешту строком на 3 (три) доби.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за , банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), р/рUA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 місяці.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в Дніпровський апеляційний суд через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наталія ЦЕНДРА