Справа № 136/99/22
провадження №3/136/26/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2022 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Шпортун С.В.,

за участі секретаря судового засідання Белінської С.І.,

прокурора Міхаілідіса М.В.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець, матеріали справ про адміністративні правопорушення, які надійшли від заступника начальника Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , громадянина України, працюючого Фізична особа підприємець, депутат Турбівської селищної ради, одруженого, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , раніше не притягуваного до адміністративної відповідальності,

за ч. 1 ст. 1727, ч.2 ст. 1727 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією за №2 та №3 від 05.01.2022 слідує, що ОСОБА_1 , являючись депутатом 8-го скликання Турбівської селищної ради, будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» в силу п.п. «б» п.1 частини першої статті 3 цього Закону, 27.11.2020, будучи присутнім на сесії селищної ради під час голосування за питання за №16 «Про склад виконавчого комітету Турбівської селищної ради» 2 пленарного засідання 1 сесії 8 скликання Турбівської селищної ради, яким передбачалось затвердження персонального складу виконавчого комітету Турбівської селищної ради 8-го скликання, в який входила ОСОБА_2 , яка є його дружиною, тобто, перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересу, а саме маючи суперечність між його приватним інтересом обумовленим сімейними стосунками з ОСОБА_2 та представницькими повноваженнями депутата Турбівської селищної ради, не повідомив сесію про наявність у нього реального конфлікту інтересів, прийняв рішення та вчинив дію шляхом прийняття участі у розгляді даного питання та в ході якого оголосив результат свого волевиявлення - «ЗА», чим порушив вимоги ст. (35) 351 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Такими своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені:

- частиною першою статті 1727 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів;

- частиною другою статті 1727 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Приймаючи до уваги те, що справи стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1727 КУпАП та ч.2 ст. 1727 КУпАП одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), відповідно до положень ст.36 ч.2 КУпАП, суд вважає за доцільне матеріали справ об`єднати в одне провадження.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративних правопорушень за обставин вказаних у протоколах про адміністративні правопорушення не визнав. Суду підтвердив, що із ОСОБА_2 він перебуває у зареєстрованому шлюбі, отож остання приходиться йому дружиною. Суду показав, що йому було відомо, що дружина ОСОБА_2 подавала до органу місцевого самоврядування резюме як особа, що бажає увійти до складу виконавчого органу Турбівської селищної ради, йому відомо, що таких претендентів було більше як одинадцять та з їх кількості вибирали осіб до виконавчого комітету, поміж яких були особи, що також мали родинні зв`язки із іншими депутатами Турбівської селищної ради, утім протоколи пов`язані із корупцією стосовно них не було складено. На першій сесії 27.11.2020 вирішувалось питання щодо кількісного складу виконавчого комітету, проектів рішень не було, отож він не був обізнаний про конкретних осіб, які увійшли до персонального складу виконавчого комітету, тому приймав участь у голосуванні, а потреби заявляти про існування конфлікту інтересів не було. Зміни щодо персонального складу вносились на послідуючих сесіях органу місцевого самоврядування. Ні рішення органу місцевого самоврядування, а ні протоколи у даній справі чи інші документи він не оскаржував в установленому законом порядку, жодних благ від депутатської діяльності та перебування його дружини у складі виконавчого комітету їх сім`я не має. Просив провадження у справі закрити.

Прокурор, в судовому засіданні вказав на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 1727, ч.2 ст. 1727 КУпАП, що є підставою для притягнення його до відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в межах частини статті з числа вчиненого більш серйозного правопорушення.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності, прокурора, вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, дійшов висновку про таке.

Відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами на яких поширюється дія вказаного Закону поміж інших є депутати місцевих рад.

Аналогічні норми кореспондуються з положеннями вимог ч. 3 ст. 8 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" відповідно до яких на депутатів місцевих рад поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до примітки ст.1727 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до рішення №1 першої сесії восьмого скликання Турбівської селищної ради «Про початок повноважень депутатів Турбівської селищної ради» від 23.11.2020, ОСОБА_1 обрано депутатом Турбівської селищної ради 8 скликання, відтак, останній є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та суб`єктом відповідальності за ст.1727 КУпАП.

У ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі по тексту - Закон), в редакції на час вчинення правопорушення, визначено поняття близьких осіб - це члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_1 , що останнім в ході судового розгляду справи було підтверджено, відтак є членом сім`ї суб`єкта на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції»- депутата Турбівської селищної ради ОСОБА_1 ..

У ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» дано визначення термінів, зокрема: реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес, це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з приміткою до ст. 1727 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів містить Розділ V вказаного Закону, зокрема ст. 28, яка зобов`язує осіб, зазначених у п. 1 і 2 ч.1 ст.3 цього Закону: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У відповідності до положень статті 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Відповідно до статті 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано. Депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Згідно з вимогами частини першої статті 35 Закону України «Про запобігання корупції», яка була чинною на час вчинення правопорушення, передбачено правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протоколу засідання колегіального органу.

У відповідності до статті 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

З аналізу вказаних норм слідує, що в ситуації потенційного чи реального конфлікту інтересів особи, уповноважені на виконання функцій місцевого самоврядування, депутати можуть брати участь у розгляді, підготовці, прийнятті рішень відповідною радою за сукупності таких умов: особа самостійно заявляє про конфлікт інтересів публічно (про що вноситься відповідний запис до протоколу засідання ради); оголошення про конфлікт інтересів здійснюється під час засідання ради, до початку розгляду питання, у вирішенні якого є приватний інтерес.

Таким чином, прийняття відповідних рішень (голосування) депутатом на засіданні місцевої ради може здійснюватися за умови дотримання правил врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Аналізуючи зібрані у справі докази, судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.1727 КУпАП підтверджується зібраними та безпосередньо дослідженими судом доказами, а саме:

- протоколами про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією за №2 та №3 від 05.01.2022 відповідно до яких викладено суть правопорушень вчинених ОСОБА_1 , про що зазначено вище;

- рішенням № 1 першої сесії 8 скликання Турбівської селищної ради «Про початок повноважень депутатів Турбівської селищної ради» (а.с.29), відповідно до якого ОСОБА_1 обрано депутатом 8-го скликання Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області:

- Протоколом 1 сесії 8 скликання Турбівської селищної ради Липовецького району Вінницької області від 27.11.2020, на якій було розглянуто ряд питань відповідно до порядку денного, у тому числі питанням за №16 «Про обрання складу виконавчого комітету Турбівської селищної ради» (а.с.24-26), відповідно до якого під час вирішення даного питання (мовою оригіналу): «ВИСТУПИВ: ОСОБА_3 - селищний голова. Пропонується визначити склад виконавчого комітету в кількості 9 осіб. В подальшому будуть затверджені старости по округах, які також ввійдуть до складу виконавчого комітету. ОСОБА_1 : Ми завчасно подавали перелік тих осіб, кого ми хочемо бачити членами виконкому. Прошу ввести в члени виконкому ОСОБА_4 , керівника БТІ і ОСОБА_2 - керівника громадської організації «Ініціативні турбівчанки. Проголосувало: за - 20; проти - 0; утрималось - 2; не голосувало - 0. ВИРІШИЛИ: рішення сесії селищної ради прийняти в цілому в запропонованій у проекті редакції»;

- список поіменного голосування від 27.11.2020 з питання «Про склад виконавчого комітету Турбівської селищної ради» (а.с.28), відповідно до якого депутат ОСОБА_1 прийняв участь в голосуванні та оголосив своє волевиявлення з даного питання результатом - «ЗА», рішення було прийнято;

- рішенням 1 сесії 8 скликання Турбівської селищної ради Липовецького району Вінницької області за №25 від 27.11.2020 (а.с.27), відповідно до якого було визначено кількісний склад виконавчого комітету Турбівстької селищної ради 8 скликання в складі 11 осіб та затверджено персональний склад виконавчого комітету Турбівської селищної ради 8 скликання, до складу якої увійшла ОСОБА_2 , яка зазначена за №11 у списку рішення;

- список осіб, які увійшли до членів виконавчого комітету Турбівської селищної ради Вінницької області (а.с.30).

Крім цього, за клопотанням особи, яка притягується до відповідальності було витребувано оригінали Протоколів 1 сесії 8 скликання Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області (всіх пленарних засідань 1 та 2) для їх огляду в судовому засіданні, відповідно до яких встановлено, що ОСОБА_1 приймав участь у прийнятті рішення «Про склад виконавчого комітету Турбівської селищної ради», вказане питання не містило окремо вирішення питань щодо кількісного та персонального складу осіб, за наслідками його розгляду було прийнято остаточне рішення про кількісний та персоналдьний склад виконавчого комітету Турбівської селищної ради; відсутні відомості у протоколі сесії про те, що ОСОБА_1 самостійно заявляв про конфлікт інтересів публічно, відсутні відомості про наявність заяви будь - яких інших членів колегіального органу або учасників засідання, яких безпосередньо стосувалось питання щодо зарахування до складу виконавчого комітету про наявність конфлікту інтересів депутата ОСОБА_1 .

Крім того, суд враховує та особа, яка притягується до відповідальності підтвердила, що на час розгляду даної справи судом ні протоколи, ні викладені в них обставини ним не оскаржені.

Суд сприяв особі в реалізації його прав визначених ст.268 КУпАП, будь - яких інших заяв та клопотань особа, яка притягується до відповідальності не за`являла.

Суд, аналізуючи зібрані у справі докази зазначає, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області, що пов`язаний родинними стосунками із дружиною ОСОБА_2 , яка увійшла до складу виконавчого комітету органу місцевого самоврядування, маючи право на прийняття рішень та право вибору між особами, претендентами, які могли увійти до складу виконавчого комітету, при наявності факту суперечностей між приватним інтересом і представницькими повноваженнями, факту реального впливу на об`єктивність або неупередженість рішення, вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, не повідомивши про це у встановленому порядку визначеному діючим законодавством.

Суд, оцінивши вищезазначені докази, в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку «поза розумним сумнівом», що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених: частиною першою статті 1727 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; частиною другою статті 1727 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Невизнання ОСОБА_1 своєї винуватості у вчиненні вищевказаних інкримінованих йому адміністративних правопорушень, суд розцінює як можливість уникнення останнього від адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення пов`язані із корупцією.

У той же час в ході судового розгляду вищевказаних протоколів про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 не навів та не надав жодних належних та допустимих доказів на спростування висунутого йому обвинувачення, а його доводи в частині порушення вказаних справ як політичного замовлення опонентів нічим не підтверджуються та не змінюють суті висунутого йому та доведеного обвинувачення.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при призначенні виду та розміру адміністративного стягнення суд враховує особу порушника, ступінь вини, майновий стан, характер вчиненого правопорушення, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 раніше не притягувався до адміністративної відповідальності.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення не встановлено.

Суд враховує, що першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявлятися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування, а також зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимими.

Таким чином, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках діючого законодавства.

Дослідивши обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, оцінивши усі зібрані у справі докази, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 слід визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.1727 КУпАП та з урахуванням особи порушника, характеру вчиненого правопорушення, суспільного інтересу, приписів визначених ст.36 КУпАП накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі, що передбачений частиною другою статті 1727 КУпАП за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Суд вважає, що таке стягнення для особи, яка притягується до відповідальності буде достатнім з метою його виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ураховуючи те, що на особу, яка притягується до відповідальності накладено стягнення, отож в силу приписів ст. 40-1 КУпАП, ст.4 Закону України «Про судовий збір», суд присуджує з нього до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 23, 27, 33-35, 36, ч.1, 2 ст. 1727, 2, 221, 251, 284, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двохсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 к., зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10-ти днів з дня винесення постанови до Вінницького апеляційного суду через Липовецький районний суд Вінницької області..

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Повний текст постанови суду складено та оголошено 06.05.2022 о 09:20 годині.

Суддя Світлана ШПОРТУН