П О С Т А Н О В А

Іменем України

29.04.2022 року Суддя Франківського районного суду м. Львова Мартьянова С.М., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ПП «РЕКМАРК», місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП,

встановив:

як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АА 198798, що 08.04.2022 року о 21:10 год. у м. Львові на перехресті вул. Антоновича-Окружна, громадянин ОСОБА_1 нецензурно лаявся у громадському місці, образливо чіплявся до громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

29 квітня 2022 року ОСОБА_1 подав до суду заяву, у якій зазначив, що свою вину у вчиненому правопорушенні не визнає. В заяві ОСОБА_1 пояснив, що у вечері 08.04.2022 року гуляючи з дружиною та собакою по вул. Антоновича, раптом помітив, що працівник патрульної поліції зупинив жінку водія на авто з реєстраційним номером м. Києва. Сказавши дружині, що за шкода, що затримали бідну біженку за дрібне правопорушення, у відповідь від працівника патрульної поліції ОСОБА_1 почув образи та погрози. Після цього працівник патрульної поліції без жодних пояснень поклав ОСОБА_1 на землю та почав лівою рукою тиснути горло. ОСОБА_1 благав працівника поліції припинити протиправні дії щодо нього, проте працівник поліції одягнув кайданки на одну руку, а згодом на другу. Причини затримання йому не пояснили. Через 20 хвилин поліцейський представився як Грец Олег Ярославович . Коли писали протокол про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 нічого не запитували та ігнорували, лише слухали свідчення поліцейського Грец О.Я. На прохання ОСОБА_1 про ознайомлення з протоколом про адміністративне правопорушення, йому було відмовлено. Наступного дня ОСОБА_1 звернувся до медичного закладу для зняття синів від кайданок та синців на шиї. Про що свідчить долучена до матеріалів справи довідка від 09.04.2022 року № 297.

Ознайомившись з письмовими поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього письмові докази, суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За положеннями ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту п.16 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст.173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з наданими суду поясненнями, не вбачається, що конфлікт відбувся не на ґрунті хуліганства. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Окрім того, у відповідності до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відтак, викладена в протоколі суть правопорушення та досліджені судом обставини справи не підпадають під склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки судом не встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а враховуючи, що тільки за наявності такого особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності, провадження по справі потрібно закрити.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, то, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 173, 247, 284 КУпАП,-

постановив:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду через Франківський районний суд м. Львова.

.

Суддя Мартьянова С.М.