Справа №: 385/790/22 3/385/464/22
П О С Т А Н О В А

09 серпня 2022 рокум. Гайворон

Суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Ханас М.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП України в Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП,

в с т а н о в и в :

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 322961 від 19.07.2022 року, ОСОБА_1 19.07.2022 року, о 14 год. 15 хв., в АДРЕСА_1 ухилилася від виконання своїх батьківських обов`язків щодо виховання чотирьох малолітніх дітей, а саме: на момент перевірки в будинку була повна антисанітарія, по вьому будинку було розкидане сміття, діти мали неохайний зовнішній вигляд, непреємний запах, у них було брудне волосся, іграшки та приладдя для навчання були відсутні, чим порушила вимоги ст. 150 СК України.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином, між тим на розгляд справи не з`явилася про причини неявки суд не повідомила.

Проаналізувавши матеріали зазначеної справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, окрім іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, тобто при розгляді справи суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які встановлюються наявними у справі доказами, оцінка яких здійснюється відповідно до ст. 252 КУпАП.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання; посада, прізвище і ім`я по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушником заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Частиною 1 статті 184 КУпАП передбачено відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Між тим, у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема у складі про адміністративне правопорушення, не зазначено прізвище, ім`я та по батькові стосовно яких саме дітей вчинено адміністративне правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 .

Так, згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Приймаючи до уваги приписи ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02), «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N 7460/03), правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що відповідало вимогам національного законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та за наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а, навпаки, вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ч.2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, суд наголошує, що він не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, незважаючи на вимоги ч. 2 ст. 251 КУпАП та вищевказані рішення ЄСПЛ, які, згідно вимог Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», обов`язкові і для працівників органів Національної поліції України, протокол про адміністративне правопорушення, який визначає межі судового розгляду і є доказом по справі, всупереч вимог ст. 256 КУпАП не містить прізвища, імені та по батькові дітей, стосовно яких було вчинено дане адміністративне правопорушення.

Ураховуючи наведене, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 допущені порушення, які не можуть бути усунені судом при розгляді справи, відтак матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП необхідно повернути до відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області для доопрацювання.

Керуючись ст. ст. 256, 278, 283, КУпАП, суддя

постановив:

матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП повернути до відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП у Кіровоградській області для доопрацювання.

Постанова судді оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Ханас

Дата документа 09.08.2022