ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/318/22

Провадження № 3/293/275/2022

10 травня 2022 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський Олег Миколайович, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.185, ч.1 ст.173-2, ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ №359842 від 17.02.2022 вбачається, що 17.02.2022 близько 13 години 00 хвилин, ОСОБА_1 вчинив відносно батька хуліганські дії, а саме стукав у вікна у двері, ображав словами нецензурної лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Також згідно протоколів про адміністративне правопорушення серії ВАВ №359844 від 17.02.2022, ВАВ №359841 від 17.02.2022, ВАБ №670716 від 17.02.2022, встановлено, що 11.02.2022 о 10 год. 00 хв., 17.02.2022 близько 13 год. 00 хв., 15.02.2022 близько 18 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно батька ОСОБА_2 домашнє психологічне насильство, що полягало у висловлюванні словами нецензурної лайки та погрозами фізичної розправи, що могло завдати шкоди його здоров`ю, тобто вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 359843 від 17.02.2022, встановлено, що 17.02.2022 близько 13 год.00 хв. у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , перебуваючи у п`яному вигляді, чіплявся до громадян та висловлювалася в їх сторону словами нецензурної лайки, на вимогу працівників поліції припинити хуліганські дії ніяк не реагував, висловлювався в їх сторону словами нецензурної лайки та погрожував фізичною розправою, чим вчинив злісну непокору працівникам поліції, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

Постановою суду від 22.02.2022 вказані матеріали об`єднано в одне провадження.

В судові засідання 09.03.2022, 29.03.2022, 20.04.2022, 10.05.2022 ОСОБА_1 не прибув, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення повісток за вказаною ним адресою проживання, клопотань про відкладення розгляду справи чи інших не подав.

Постановою судді Черняхівського районного суду Житомирської області від 20.04.2022 до ОСОБА_1 застосовано примусовий привід в судове засідання, який співробітниками поліції не виконано.

Також повідомлення про розгляд справи розміщено у відкритому доступі на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки суду:https://cr.zt.court.gov.ua, а відтак ОСОБА_1 повинен був цікавитись долею справи, добросовісно користуватись наданими йому процесуальними правами.

Приймаючи до уваги поведінку ОСОБА_1 , який не з`являється до суду у судові засідання, з метою розгляду справи у розумні строки, враховуючи строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП, а також приймаючи до уваги строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, суд визнає причини неявки ОСОБА_1 у судові засідання неповажними і розцінює його неявку як затягування строків розгляду справи, у зв`язку з цим суд розглядає справу у його відсутність на підставі наявних у справі доказів.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173. ч.1 ст.173-2, ст.185 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше, як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

З суб`єктивної сторони хуліганські дії характеризуються умисною формою вини та мотивом явної неповаги до суспільства.

Судом встановлено, що 17.02.2022 близько 13 години 00 хвилин, ОСОБА_1 вчинив відносно батька хуліганські дії, а саме стукав у вікна та двері, ображав словами нецензурної лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок, про що складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №359842 від 17.02.2022 за ст.173 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, доводиться протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №359842 від 17.02.2022, рапортом поліцейського СРПП відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 17.02.2022, поясненнями ОСОБА_2 від 17.02.2022.

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Крім того, судом також встановлено, що 11.02.2022 о 10 год. 00 хв., 17.02.2022 близько 13 год. 00 хв., 15.02.2022 близько 18 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно батька ОСОБА_2 домашнє психологічне насильство, що полягало у висловлюванні словами нецензурної лайки та погрозами фізичної розправи, що могло завдати шкоди його здоров`ю, тобто вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП, доводиться протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАВ №359844 від 17.02.2022, ВАВ №359841 від 17.02.2022, ВАБ №670716 від 17.02.2022, протоколами прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 17.02.2022, поясненнями ОСОБА_2 від 17.02.2022.

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами. У судді відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.173-2 КУпАП.

Диспозиція ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

За таких обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ч.1 ст.173-2 КУпАП, як вчинення домашнього психологічного насильства.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, є повністю доведеною.

Крім того встановлено, що 17.02.2022 близько 13 год.00 хв. у смт Черняхів, ОСОБА_1 , перебуваючи у п`яному вигляді, чіплявся до громадян та висловлювалася в їх сторону словами нецензурної лайки, на вимогу працівників поліції припинити хуліганські дії ніяк не реагував, висловлювався в їх сторону словами нецензурної лайки та погрожував фізичною розправою, чим вчинив злісну непокору працівникам поліції, про що складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

Статтею 185 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Вина ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП підтверджується наявними у справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 359843 від 17.02.2022, поясненнями ОСОБА_2 від 17.02.2022, рапортом поліцейського СРПП відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 17.02.2022.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого185 КУпАП, його вина у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення є повністю доведеною, його дії кваліфіковано правильно.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують його відповідальність.

Обставин, що пом`якшують відповідальність правопорушника, згідно ст.34 КУпАП, судом не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, передбачених ст.35 КУпАП, судом не встановлено.

Відповідно до ст.36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

За таких обставин, враховуючи обставини справи, характер правопорушення, особу правопорушника, а також те, що стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у даному випадку це санкція ст.185 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність застосувати до правопорушника адміністративне стягнення, передбачене ст.185 КУпАП, у виді штрафу, оскільки в даному випадку застосування адміністративного стягнення у виді штрафу буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень та повністю відповідатиме меті його застосування.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 36, 40-1, 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.185, ч.1 ст.173-2, ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк 15 днів, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ