Справа № 187/810/22
П О С Т А Н О В А

іменем України

08 серпня 2022 року смт Петриківка

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Говоруха В.О., розглянувши матеріали, що надійшли із відділення поліції № 10 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонера, місце проживання: АДРЕСА_1 ; паспорт НОМЕР_1 , за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 091737 від 31.07.2022: 31.07.2022 року близько 13 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись у громадському місці біля буд. АДРЕСА_2 , висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КпАП України, як дрібне хуліганство.

У судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснені права відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП.

Факт правопорушення вона заперечувала та пояснила, що 31.07.2022 вона в складі комісії правління СТ прийшла до ділянки № 3 по вул. № 9 СТ «Домостроївець» з метою відключення такої ділянки від електроенергії. Далі з ОСОБА_3 та її донькою ОСОБА_2 виник конфлікт під час якого остання поливала їх водою з шлангу від чого вона намагалася захищатися. Стверджую, що не висловлювалась нецензурною лайкою під час конфлікту з ОСОБА_3 та її донькою ОСОБА_2 .

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 31.07.2022 до території садової ділянки де вона проживає з матір`ю прийшли їй невідомі особи, як пояснила ОСОБА_3 , з метою відключення електроенергії. З вказаними особами у неї і ОСОБА_3 виник конфлікт в ході якого вона облила вказаних осіб водою з садового шлангу. Стверджує, що з ОСОБА_1 у неї виник конфлікт під час якого остання висловлювалась нецензурною лайкою на її адресу.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що вона має тривалий конфлікт з представниками СТ з приводу несплати за електроенергію. Підтвердила, що 31.07.2022 члени правління СТ прийшли до належної їм ділянки АДРЕСА_2 і вчинили сварку в ході якої ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 .

Свідки ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , кожен окремо, підтвердили факт давніх матеріальних претензій правління СТ до користувача ділянки АДРЕСА_2 ОСОБА_3 з приводу несплати за електроенергію, що стало підставою для рішення правління про відключення даної ділянки від електроенергії. 31.07.2022 мав місце конфлікт між членами правління СТ з одного боку та ОСОБА_3 і ОСОБА_2 , з іншого. Заперечують те, що ОСОБА_1 висловлювалась грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 під час конфлікту.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши покази потерпілої і свідків, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 245 КУпАП основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Ст. 173 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому, такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Так, проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння, як нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Суб`єктивна сторона правопорушення дрібного хуліганства, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 виник побутовий конфлікт та ґрунті претензій пов`язаних з нездійсненням внесків членів садового товариства за користування електроенергією та реакцією останніх на такі претензії.

Аналізуючи правову природу конфлікту, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , в ході якого могла бути застосована нецензурна лайка, необхідно дійти висновку про відсутність в ньому такої необхідної складової правопорушення як наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу на порушення саме громадського порядку.

Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, про відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме відсутність належних доказів, які б підтверджували, що нею був порушений громадський порядок і спокій інших громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства, а також не наведено доказів про хуліганський мотив поведінки, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.

Як вже зазначалося стаття 62 Конституції України чітко визначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У відповідності до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, враховуючи відсутність об`єктивних та безсумнівних доказів факту вчинення адміністративного правопорушення, та з урахуванням зокрема положень ст. 62 Конституції України, суд приходить до переконання, про відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме, що нею порушений громадський порядок і спокій інших громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства, а також не наведено доказів про хуліганський мотив поведінки, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому необхідно провадження закрити на підставі статті 247 ч. 1 п. 1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 280, 283-285, 289, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 091737 від 31 липня 2022 року за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодекс України про адміністративні правопорушення, закрити в зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодекс України про адміністративні правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в десяти денний строк з дня винесення постанови.

Суддя: В. О. Говоруха