ПОСТАНОВА

Іменем України

26 квітня 2022 року справа № 542/145/22

провадження № 3/542/105/22

Суддя Новосанжарського районного суду Полтавської області Кашуба М.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції Головного управління ДПС в Полтавській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , директора ДП «Новосанжарське лісове господарство», на момент складання протоколу про адміністративне правопорушення голови комісії з припинення ДП «Новосанжарське лісове господарство»,-

за статтею 163-2 ч. 1, 163-1 ч. 1 КпАП України,

в с т а н о в и в :

04.02.2022 до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2022 №556 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 28.01.2022 №556 зазначено, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 163-2 ч. 1 КУпАП, а саме, порушив:

- п.п. 168.1.1, 168.1.2 ст. 168, абз. «а» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ із змінами та доповненнями- не перераховано під час виплати доходу у вигляді заробітної плати податок на доходи фізичних осіб в загальній сумі 95 435,62 грн, в т.ч. у травні 2018 - 45 735,68 грн, червні 2018 - 13 706,10 грн, червні 2020 - 18 536,16 грн, жовтні 2020 -17 457,68 грн. Термін перерахування до бюджету - одночасно з виплатою доходу.

Крім того, 04.02.2022 до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2022 №553 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 28.01.2022 №553 зазначено, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 163-2 ч. 1 КУпАП, а саме, порушив:

п. 198.1, п.198.2, п.198.5 ст.198 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-УІ із змінами та доповненнями, Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 "Запаси", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.10.99 N 246, в результаті чого занижено ПДВ, що підлягає сплаті в бюджет, в розмірі 4365 грн, в т.ч. за жовтень 2017 - 1861грн, за січень 2018 1693 грн, листопад 2018 811 грн; 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями, в результаті чого несвоєчасно зареєстровано податкову накладну на суму обсягу постачання (без податку на додану вартість) 154340,2 грн, в т.ч. за липень 2019 - 154340,2 гривень, пп.197.1.16 п.197.1 ст.197, п.201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями, в результаті чого не виписано та не зареєстровано в установлений термін в ЄРПН податкові накладні на загальну суму обсягу постачання (без ПДВ) 242477,15 грн, в т.ч. за січень 2018 - 8466,15грн, листопад 2018 - 4055,59грн. липень 2019 - 229955,41 гривен, п.250.1, 250.2 ст.250 ПКУ від 02.12.2010 № 2755- VІ із змінами та доповненнями, в результаті чого не подано податкову декларацію екологічного податку за 3 квартал 2017 року по Решетилівській ДПІ район 1625 (граничний термін подання 09.11.2017), пп. 242.1.1, 242.1.3 п.242.1, п.243.1 ст.243, п.246.2,246.4, 246.5 ст.246, п.249.1, 249.3, 249.6 ст. 249 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями, в результаті чого занижено екологічний податок в сумі 348,92 грн, в т.ч. за 3 квартал 2017 року - 348,92грн (Решетилівська ДПІ район 1625), п.271.1, 271.2 ст.271, п.277.1 ст.277, п.286.2 ст.286 ПКУ від 02.12.2010 №2755-VІ (із змінами та доповненнями), в результаті чого занижено земельний податок в розмірі в розмірі 13006,92грн, в т.ч. за 2019 рік - 4923,18грн, за 2021 рік - 8083,74 грн (Решетилівська ДПІ район 1625), пп.256.2.1, 256.2.2 п. 256.2, 256.3, 256.4, пп. 256.11.1, 256.11.4 п. 256.11 ст.256 ПКУ від 02.12.2010 №2755-VІ (із змінами та доповненнями), в результаті чого занижено рентну плату за спеціальне користування лісових ресурсів в розмірі 17472,75 грн (Решетилівська ДПІ - район 1625), в т.ч. за 2 квартал 2018 - 14199,75 грн, за 3 квартал 2018 - 1636,5грн, за 4 квартал 2018 - 1636,5 гривень, п.257.1, п.257.3 ст.257 ПКУ від 02.12.2010 № 2755-VІ із змінами та доповненнями, в результаті чого не подано податкову декларацію з рентної плати за 4 квартал 2020 року по Великобагачанській ДПІ - район 1606 (граничний термін подання 09.02.2019), п. 63.3 ст. 63 ПКУ від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями), п.8.1, 8.2, 8.4 ст.8 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 N 1588 із змінами та доповненнями, а саме невнесення інших змін до своїх облікових даних (не подано повідомлення за формою 20-ОПП про 5 об`єктів оподаткування і об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням).

Відповідно до положень пункту 3 статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Так, судом встановлено, що справа призначалася до розгляду неодноразово: 18.02.2022, 14.03.2022, 31.03.2022 та 26.04.2022.

До Новосанжарського районного суду Полтавської області повернулися поштові повідомлення про вручення ОСОБА_1 судових викликів на 31.03.2022 та 26.04.2022 (а.с. 18-20).

Проте, ОСОБА_1 в судове засідання жодного разу не з`явився.

При цьому, ОСОБА_1 надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Вказав, що з порушенням згодний та просив призначити мінімальну міру покарання.

Як вбачається з частини 1 статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи межі розгляду справи про адміністративне правопорушення, беручи до уваги подану ОСОБА_1 заяву про розгляд справи без його участі, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю дійшов таких висновків.

Згідно зі статтею 9 Кодексу України про адміністративне правопорушення адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до абзацу 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Відповідно до статті 251 КУПАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Крім визнання вини ОСОБА_1 , його винність підтверджується даними протоколів про адміністративні правопорушення №556 від 28.01.2022 та №553 від 28.01.2022, а також актом №739/16-31-07-04-02/00992734 від 28.01.2022.

При цьому, відповідно до:

п.п. 168.1.1 ст. 168 Податкового кодексу України (надалі ПКУ), податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу;

п.п. 168.1.2 ст. 168 ПКУ, податок сплачується (перераховується) до відповідного бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до відповідного бюджету або розрахункового документа на зарахування коштів у сумі цього податку на єдиний рахунок, визначений статтею 35-1 цього Кодексу;

абз. «а» п. 176.2 ст. 176 ПКУ, особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок;

п. 198.1 ст.198 ПКУ, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;

ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

п. 198.2 ст.198 ПКУ, датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

п.198.5 ст.198 ПКУ, платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

пп.197.1.16 п.197.1 ст.197 ПКУ, звільняються від оподаткування операції з безоплатної передачі в державну власність чи комунальну власність територіальних громад сіл, селищ, міст або у їх спільну власність об`єктів усіх форм власності, які перебувають на балансі одного платника податку і передаються на баланс іншого платника податку, якщо такі операції проводяться за рішенням Кабінету Міністрів України, центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, прийнятим у межах їх повноважень;

п.201.1 ст. 201 ПКУ, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін;

п. 201.7 ст. 201 ПКУ, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс);

п. 201.10 ст. 201 ПКУ, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту;

пп. 242.1.1, 242.1.3 п.242.1 ст. 242 ПКУ, об`єктом та базою оподаткування є:

242.1.1. обсяги та види забруднюючих речовин, які викидаються в атмосферне повітря стаціонарними джерелами;

242.1.3. обсяги та види (класи) розміщених відходів, крім обсягів та видів (класів) відходів як вторинної сировини, що розміщуються на власних територіях (об`єктах) суб`єктів господарювання;

п.243.1 ст.243 ПКУ, містить ставки податку за викиди в атмосферне повітря окремих забруднюючих речовин стаціонарними джерелами забруднення;

п.246.2 ст.246 ПКУ містить ставки податку за розміщення відходів, які встановлюються залежно від класу небезпеки та рівня небезпечності відходів;

п.246.4 ст. 246 ПКУ, за розміщення відходів на звалищах, які не забезпечують повного виключення забруднення атмосферного повітря або водних об`єктів, ставки податку, зазначені у пунктах 246.1-246.3 цієї статті, збільшуються у 3 рази;

п. 246.5 ст.246 ПКУ, містить коефіцієнт до ставок податку, який встановлюється залежно від місця (зони) розміщення відходів у навколишньому природному середовищі;

п.249.1ст. 249 ПКУ, суми податку обчислюються за податковий (звітний) квартал платниками податку;

п. 249.3 ст. 249 ПКУ, суми податку, який справляється за викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин стаціонарними джерелами забруднення (Пвс), обчислюються платниками податку самостійно щокварталу виходячи з фактичних обсягів викидів, ставок податку за формулою;

п.271.1, 271.2 ст.271 ПКУ, базою оподаткування є:

нормативна грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом;

площа земельної ділянки, нормативну грошову оцінку якої не проведено.

п.277.1 ст. 277 ПКУ, ставки земельного податку за земельні ділянки, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), нормативну грошову оцінку яких не проведено. Ставка податку за земельні ділянки, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), розташовані за межами населених пунктів або в межах населених пунктів, встановлюється у розмірі не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, а для лісових земель - не більше 0,1 відсотка від нормативної грошової оцінки площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області;

п.286.2 ст.286 ПКУ, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі;

пп.256.2.1, 256.2.2 п. 256.2 ст.256 ПКУ, об`єктом оподаткування рентною платою за спеціальне використання лісових ресурсів є:

256.2.1. деревина, заготовлена в порядку рубок головного користування;

256.2.2. деревина, заготовлена під час проведення заходів:

- щодо поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей (у деревостанах віком понад 40 років - рубки догляду за лісом, вибіркові санітарні рубки, вибіркові лісовідновні рубки, рубки, пов`язані з реконструкцією, ландшафтні рубки і рубки переформування; незалежно від віку деревостанів - суцільні санітарні та суцільні лісовідновні рубки);

- з розчищення лісових ділянок, вкритих лісовою рослинністю, у зв`язку з будівництвом гідровузлів, трубопроводів, шляхів тощо

п 256.3, 256.4 ст.256 ПКУ містять ставки рентної плати;

пп. 256.11.1, 256.11.4 п. 256.11 ст.256 ПКУ, сума рентної плати обчислюється суб`єктами лісових відносин, які видають спеціальні дозволи, і зазначається у таких дозволах.

Незалежно від способу обліку деревини, що відпускається на пні (за площею, пеньками, приблизною кількістю), лісокористувачі, які допустили неповну заготівлю деревини, що дозволена для вирубки за виписаними лісорубними квитками, або взагалі її не проводили, рентну плату обчислюють і сплачують повністю за всю дозволену для заготівлі кількість деревини, що зазначена в дозволі.

п. 63.3 ст. 63 ПКУ, з метою проведення податкового контролю платники податків підлягають реєстрації або взяттю на облік у контролюючих органах за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання особи (основне місце обліку), а також за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (неосновне місце обліку).

Водночас, ознаками об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, є неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

А ознаками об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 163-1 КУпАП та частиною 1 статті 163-2 КпАП України.

Як вбачається з правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03.05.2018 року по справі № 487/2854/17, Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття "триваюче" правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально. Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Правопорушення, вчинені ОСОБА_1 є триваючими, з огляду на що за правилами ч. 2 ст. 38 КУпАП стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня їх виявлення.

При цьому, датою виявлення вказаних правопорушень, відповідно до акту №739/16-31-07-04-02/00992734 є 28.01.2022.

Частиною 1 статті 33 КУпАП визначено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При цьому, обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суд визнає визнання вини.

Обставин, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

З огляду на положення вказаної норми справа № 542/146/22 (№ провадження 3/542/106/22) відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-1 КУпАП підлягає об`єднанню зі справою № 542/145/22 (№ провадження 3/542/105/22) відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-2 КУпАП в одне провадження. Об`єднаній справі слід присвоїти єдиний унікальний номер 542/145/22 номер провадження 3/542/105/22.

Санкція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає стягнення у вигляді накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

А санкція ч. 1 ст. 163-2 КУпАП передбачає стягнення у вигляді накладення штрафу на посадових осіб у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

З огляду на наведене, керуючись правилами накладення адміністративних стягнень, визначених ст. 33, 36 та 38 КУпАП, враховуючи ступінь суспільної небезпеки скоєного правопорушення, з урахуванням конкретних обставин та характеру вчиненого правопорушення, даних про особу правопорушника, який свою вину визнав повністю та готовий понести відповідальність, встановлену законом, приймаючи до уваги наявність обставини, що пом`якшує відповідальність та відсутність обставин, що її обтяжують, з метою виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України, а також, запобігання вчиненню ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є накладення на нього адміністративного стягнення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп., за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн. 00 коп., остаточно, шляхом поглинення менш суворого стягнення більш суворим остаточно призначити адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 ч. 2 п. 5 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 496,20 грн.

Водночас, слід зазначити, що згідно з ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Судом встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення №556 від 28.01.2022, зокрема, зазначено, що ОСОБА_1 порушено п. 257.5 ст. 2 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (із змінами та доповненнями), в результаті чого сплачено рентну плату за спеціальне користування радіочастотним ресурсом України в сумі 63,02 грн із затримкою платежу до 30 календарних днів: по Розрахунку з рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України (додаток 4) за березень 2020 (від 09.04.2020 № ) погашення боргу відбулось 05.05.2020 в сумі 31,51 грн; по Розрахунку з рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України (додаток 4) за липень 2020 (від 11.08.2020 № ) погашення боргу відбулось 02.09.2020 в сумі 31,51 грн.

При цьому, як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення та акту №739/16-31-07-04-02/00992734 інкриміновані ОСОБА_1 правопорушення було самостійно припинено, обов`язок щодо перерахування рентної плати було виконано в повному обсязі 05.05.2020 та 02.09.2020.

Таким чином, триваючі правопорушення було припинено 05.05.2020 та 02.09.2020 належним виконання обов`язку.

Адміністративний матеріал надійшов до суду 04.02.2022.

Таким чином, станом на час надходження адміністративного матеріалу до суду, пройшло більше ніж три місяці з дня, коли триваюче правопорушення було припинено шляхом належного виконання обов`язку відповідним суб`єктом.

Згідно з п. 7 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст. 38 КУпАП.

За таких обставин, враховуючи сплив строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для закриття провадження у справі у цій частині.

Керуючись статтями 7, 9, 33, 36, 38, 40-1, 163-1, 163-2, 245, 247, 280, 283 КУпАП, суддя,

постановив:

Об`єднати справу № 542/146/22 (№ провадження 3/542/106/22) відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-1 КУпАП зі справою № 542/145/22 (№ провадження 3/542/105/22) відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-2 КУпАП в одне провадження, присвоївши об`єднаній справі єдиний унікальний номер 542/145/22 номер провадження 3/542/105/22.

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 163-1 КУпАП та частиною 1 статті 163-2 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адміністративне стягнення:

- за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп.;

- за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн. 00 коп.

На підставі статті 36 КУпАП шляхом поглинення менш суворого стягнення більш суворим остаточно призначити адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 (чотириста дев`яносто шість гривень двадцять копійок) грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП в частині притягнення до відповідальності за порушення п. 257 ст. 2 Податкового кодексу України щодо невчасної сплати рентної плати за спеціальне користування радіочастотним ресурсом України закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення, через Новосанжарський районний суд Полтавської області.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області Кашуба М.І.