Провадження № 3/760/1308/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Бурлака О.В., за участю прокурора Офісу Генерального прокурора Кіч О.М., особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника Головко П.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративні правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , начальник Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України,

про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-9-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №687 від 01.12.2021 року, ОСОБА_1 , обіймаючи з 24 грудня 2019 року посаду начальника Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України, будучи відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у супереч із вимогами статті 42 цього Закону, порушила встановлені законодавством процедуру та строки здійснення оцінки впливу на довкілля, шляхом несвоєчасного (01.04.2020) підписання висновку у справі № 2 з оцінки впливу на довкілля свідомо порушила вимоги антикорупційного законодавства щодо сумлінного, компетентного, вчасного, результативного і відповідального виконання службових повноважень та професійних обов`язків, а саме у порушення вимог статі 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» та вимог підпункту 2 пункту 3 Посадової інструкції начальника Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України не забезпечила ефективне і своєчасне виконання покладених на Управління завдань щодо реалізації державної політики з питань, що віднесені до її компетенції за справою з оцінки впливу на довкілля «Волинець-цемент» філії ПрАТ «Дікергофф цемент Україна» (№2), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-9-2 КУпАП.

У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисник - адвокат Головко П.Л. проти складеного протоколу заперечували, просили провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Під час судового розгляду справи прокурор Офісу Генерального прокурора Кіч О.М. вважав, що в діях ОСОБА_1 наявний склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9-2 КУпАП, та з огляду на закінчення строків накладення адміністративного правопорушення, передбачених ст. 38 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши ОСОБА_1 , її захисника, врахувавши думку прокурора, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 172-9-2 КУпАП, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, за змістом ст. 278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи суддя повинен перевірити правильність складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише в тому разі, якщо її вина у вчиненні правопорушення буде доведена поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів, із дотриманням встановленої законом процедури. Принцип «поза розумним сумнівом», сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (п. 282).

У відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких, та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість доведено поза розумним сумнівом. Виходячи з рішень ЄСПЛ - розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних і допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, в тому числі, час і суть адміністративного правопорушення, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Законодавцем визначена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 172-9-2 КУпАП, лише у таких діяннях:

порушення встановленої законодавством процедури та строків здійснення оцінки впливу на довкілля;

втручання у підготовку та надання висновку з оцінки впливу на довкілля чи рішення про врахування результатів оцінки транскордонного впливу на довкілля;

відмова вповноваженим законом територіальним органом, уповноваженим законом центральним органом виконавчої влади у видачі висновку з оцінки впливу на довкілля з підстав, не встановлених законом.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 687 від 01.12.2021 вбачається, що в ході розгляду матеріалів звернення редактора інформаційно - аналітичного видання «GreenPost» ОСОБА_2 від 18 березня 2021 року, виявлено можливий факт порушення службовими особами Міністерства енергетики та захисту довкілля України встановленої Законом України «Про оцінку випливу на довкілля» процедури та строків здійснення оцінки впливу для ряду підприємств. ОСОБА_1 інкримінувалось вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-9-2 КУпАП, зокрема, те, що вона, як начальник Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України, шляхом несвоєчасного підписання висновку у справі № 2 з оцінки впливу на довкілля свідомо порушила вимоги антикорупційного законодавства щодо сумлінного, компетентного, вчасного, результативного і відповідального виконання службових повноважень та професійних обов`язків, тобто усупереч із вимогами ст. 42 цього Закону, порушила встановлені законодавством процедуру та строки здійснення оцінки впливу на довкілля, а саме, у порушення вимог статті 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» та вимог підпункту 2 пункту 3 Посадової інструкції начальника Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України не забезпечила ефективне і своєчасне виконання покладених на Управління завдань щодо реалізації державної політики з питань, що віднесені до її компетенції за справою з оцінки впливу на довкілля «Волинець-цемент» філії ПрАТ «Дікергофф цемент Україна» (№2) відповідно.

З даного приводу слід зазначити, що Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» (далі Закон № 2059 - VIII) встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Частина 1 статті 2 Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» визначає, що оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки впливу, іншої інформації;

надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

В протоколі про адміністративне правопорушення №687 порушення ОСОБА_1 встановлених законодавством процедури та строків здійснення оцінки впливу на довкілля, зводиться до несвоєчасного підписання висновку у справі, та як наслідок порушення вимог ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» та підпункту 2 пункту 3 Посадової інструкції начальника Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України та не забезпечення ефективного і своєчасного виконання покладених на управління завдань щодо реалізації державної політики з питань, що віднесені до її компетенції.

Строки надання суб`єкту господарювання висновку з оцінки впливу на довкілля регулюються такими нормами:

ч. 6 ст. 7 Закону № 2059 - VIII вказує, що громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів;

ч.1 ст. 8 Закону № 2059 - VIII передбачає, що уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган оприлюднює оголошення про початок громадського обговорення протягом трьох робочих днів з дня надходження до нього звіту з оцінки впливу на довкілля. Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюється у спосіб та в порядку, визначені статтею 4 цього Закону;

ч. 6 ст. 9 вказаного Закону визначає, що висновок з оцінки впливу на довкілля надається суб`єкту господарювання безоплатно протягом 25 робочих днів з дня завершення громадського обговорення, а в разі здійснення процедури оцінки транскордонного впливу - з дня завершення цієї процедури та затвердження рішення про врахування результатів оцінки транскордонного впливу на довкілля. До висновку з оцінки впливу на довкілля додається звіт про громадське обговорення.

З метою встановлення факту та особи, з вини якої відбулося порушення, строків здійснення оцінки впливу на довкілля, про які йдеться у протоколі, дослідженню підлягають наступні обставини: дата оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля (наявна у протоколі); дата закінчення громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля (наявна у протоколі); виконавець, який готував висновок з оцінки впливу на довкілля (відсутня інформація у протоколі); дата отримання проекту висновку з оцінки впливу на довкілля від виконавця начальником управління Тіщенковою М.О. та дата підписання ОСОБА_1 таких висновків (відсутня інформація в протоколі).

З наявного у провадженні суду протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що в ньому не зазначено виконавця, який готував висновок з оцінки впливу на довкілля. Разом з тим, в протоколі не зазначено дати отримання проекту висновку з оцінки впливу на довкілля від виконавця начальником управління Тіщенковою М.О. і підписання ОСОБА_1 такого висновку.

Відтак, сукупність матеріалів справи та доказів досліджених судом під час розгляду, не доводять обставини отримання ОСОБА_1 проекту висновку з ОВД для підпису у строки, встановлені законом для видачі висновку з ОВД та обставини несвоєчасного підписання такого висновку.

Строки здійснення оцінки впливу на довкілля порушувалися не з вини ОСОБА_1 , оскільки жодним доказом не доведено підписання ОСОБА_1 вказаного висновку саме 01.04.2020 та передачі їй проекту висновку у встановлений строк виконавцем.

Матеріали справ не містять доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9-2 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення оперуповноваженим не вказано, що саме в процедурі оцінки впливу на довкілля порушено начальником Управління оцінки впливу на довкілля та стратегічної екологічної оцінки Міністерства енергетики та захисту довкілля України ОСОБА_1 .

Через не наведення в тексті протоколу конкретних діянь ОСОБА_1 щодо порушення процедури оцінки впливу на довкілля має місце неконкретність обвинувачення, що позбавляє особу, відносно якої складений протокол про адміністративне правопорушення, права на ефективний захист, а суддю, який розглядає справу, можливості дослідити обставини порушення зазначеної процедури.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04, рішення від 30 травня 2013 року), яке відповідно до « суди застосовують при розгляді справ, як джерело права), ЄСПЛ вказав, що у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично , судом).

Згідно з ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

Частиною 3 ст. 62 Конституції України визначено, що усі сумніви щодо доведеності винуватості особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративні правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 щодо несвоєчасного підписання висновків з оцінки впливу на довкілля, та як наслідок порушення процедури і строків здійснення оцінки впливу на довкілля підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-9-2 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.172-9-2 ч.1, 247 ч.1 п.1, 251, 252, 280, 283, 284, КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст. 172-9-2 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Суддя О.В.Бурлака