Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/34/22 Головуючий у суді І-ї інстанції Нерода Л. М.
Категорія - 163-1 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Кабанова В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2022 року.Суддя Кропивницького апеляційного суду Кабанова В.В., розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.11.2021, якою

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РОНКПП: НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , головного бухгалтера ТОВ «Олександрійська машинобудівна група»,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно постанови суду першої інстанції, 27 вересня 2021 року о 10 годині ОСОБА_2 , перебуваючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Олександрійська машинобудівна група», вчинила порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме: завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) за червень 2021 року в розмірі 348428,0 грн.; завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації), за червень 2021 року в розмірі 32969,0 грн.; відмовлено в наданні суми бюджетного відшкодування за червень 2021 року в розмірі 57031 грн., чим порушила п. п. 44.1 ст. 44, п. п. «а» п. 198.1 ст. 198, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1 та п. 200.4 ст. 200, п. 201.1, п. 201.10, ст. 201 Податкового кодексу України, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.11.2021 ОСОБА_2 визнано виною за ч.1 ст. 163-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 454 грн. 00 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просила скасувати постанову суду першої інстанції, та закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Зазначає, що на засідання призначене на 12 листопада 2021 року, було подану заяву, про відкладення у зв`язку з поданням заперечення на акт позапланової перевірки. Про наступне судове засідання, призначене на 17 листопада 2021 року дізналася лише з тексту постанови Олександрійського міськрайонного суду від 30 листопада 2021 року, яка надійшла на поштову електронну адресу 07 грудня 2021 року.

Після подачі заперечення за вих. № 04/10 від «04» жовтня 2021 року до Толового управління ДПС у Кіровоградській області, щодо акта документальної позапланової виїзної перевірки від 17.09.2021 р., № 3148/11-28-07-03/39994438, прийнятих податкових повідомлень - рішень не надходило.

В Постанові Олександрійського міськрайонного суду зазначено, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підтверджується належними та допустимими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення від 27 вересня 2021 року № 000037 та актом перевірки № 3148/11-28-07-03/39994438 від 17 вересня 2021 року.

Як видно, протокол про адміністративне правопорушення ґрунтується на акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки.

Будь-які інші докази, окрім акта перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення, складених інспектором ДПС в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/81 1/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обгрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Крім того, відповідно ст. 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Отже, з урахуванням того, що триває процедура оскарження та існує ймовірність не прийняття рішення податкового органу, а тому відсутні достовірні підстави вважати, що дійсно головним бухгалтером ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» - ОСОБА_2 , було порушено порядок ведення податкового обліку, тобто вчинено правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Таким чином, твердження суду в постанові про наявність в діях ОСОБА_2 , як головного бухгалтера ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є передчасним, оскільки на час триває процедура оскарження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані вимоги при розгляді даної справи судом першої інстанції виконані не в повному обсязі.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП України передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до ст. 256 КУпАП встановлені вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення, як документа, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів. Зокрема, у протоколі зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Складений щодо ОСОБА_2 протокол про адміністративне правопорушення не відповідає даним вимогам закону, оскільки в ньому не відображено суть адміністративного правопорушення, оскільки фактично не зазначено об`єктивної сторони правопорушення, яка б відповідала диспозиції ст. 163-1 ч.1 КУпАП, так як її складові не розкриті. Тобто не зазначено, які конкретні порушення ведення податкового обліку допустив головний бухгалтер ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» - ОСОБА_2 , не зазначені конкретні дії чи бездіяльність, які б мали місце, і полягали у порушенні чи нездійсненні нею передбачених законодавством правил ведення податкового обліку. Завищення суми бюджетного відшкодування є наслідком порушення порядку ведення податкового обліку, а не самим порушенням.

При цьому, в акті перевірки №3148/11-28-07-03/39994438 від 17.09.2021 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» відображено обставини порушення встановленого законодавством порядку ведення податкового обліку, а саме завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) за червень 2021 року в розмірі 348428,0 грн.; завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації), за червень 2021 року в розмірі 32969,0 грн.; відмовлено в наданні суми бюджетного відшкодування за червень 2021 року в розмірі 57031 грн., чим порушила п. п. 44.1 ст. 44, п. п. «а» п. 198.1 ст. 198, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1 та п. 200.4 ст. 200, п. 201.1, п. 201.10, ст. 201 Податкового кодексу України. Отже, приводом для складання стосовно головного бухгалтера ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» - ОСОБА_2 протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 163-1 КУпАП стали результати документальної позапланової виїзної перевірки.

ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» було подано заперечення від 04.10.2021 №04/10 на акт документальної позапланової виїзної перевірки від 17.09.2021№3148/11-28-07-03/39994438, за розглядом яких висновки в акті перевірки залишились без зміни.

На підставі висновків акту перевірки №3148/11-28-07-03/39994438 від 17.09.2021, Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області було винесено податкові повідомлення-рішення №3, №3, №3 від 27.10.2021.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що посадові особи ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» з висновками акту перевірки та рішенням-повідомленням не погодились, у зв`язку з чим підприємством, у встановленому законом порядку, було оскаржено податкове повідомлення-рішення, прийняте на підставі вищевказаного акту.

Відповідно до висновків Верховного Суду України, викладених в постанові від 3 листопада 2015 р. №826/20761/14, висновки, викладені в акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Такі твердження акта можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, у основу яких покладено згадувані висновки акта.

Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами передбачено, що за результатами розгляду матеріалів документальної перевірки, у терміни та порядку, встановлені Податковим Кодексом, приймаються відповідні податкові повідомлення-рішення.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків контролюючий орган визначає суму нарахування (зменшення) грошових, податкових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, що передбачені Кодексом або іншим законодавством, і складає податкове повідомлення-рішення у випадку, зокрема, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, податкового кредиту, суми бюджетного відшкодування та/або завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, що заявлені у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно вимог ст.56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні, на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу або до закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою. День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків(п.56.17 ст.56 ПКУ).

Крім того, положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили. У судовому порядку підлягають розгляду спори про визнання недійсними актів ненормативного характеру. В разі винесення відповідного рішення суду, акт вважається недійсним з моменту його прийняття, тобто обставини, що є підставою для визнання акту недійсним повинні існувати на момент прийняття такого акту.

Відповідно до рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06.04.2022 у справі №340/516/22 за адміністративним позовом ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкові повідомлення-рішення від 27.10.2021 №3, №3, №3.

Отже, станом на час розгляду справи апеляційним судом щодо головного бухгалтера ТОВ «Олександрійська машинобудівна група» - ОСОБА_2 , Кіровоградським окружним адміністративним судом прийнято рішення стосовно визнання протиправним та скасування повідомлення-рішення від 27.10.2021.

За встановлених обставин, акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення № 000036 від 27.09.2021, який складений на підставі акту, не є беззаперечними доказами вини ОСОБА_2 у порушенні вимог Податкового кодексу України та вчиненя правопорушення, передачене ч.1 ст.163-1 КУпАП. Інші докази у справі відсутні, а тому висновок суду про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, є необґрунтованим.

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Згідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Частина 1 ст.7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості, ст. 62 Конституції України. Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, підстави вважати безспірно доведеним факт допущених порушень з боку ОСОБА_2 відсутні.

Твердження податкового органу відображає лише позицію однієї із сторін спору, а тому робити висновок про наявність у діях посадової особи платника податків вини у порушенні встановленого порядку ведення податкового обліку за відсутності будь-яких інших доказів немає підстав.

Таким чином жодні дані, які б на час судового розгляду свідчили про порушення ОСОБА_2 вимог податкового обліку і доводили його винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП у справі відсутні, а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Отже, з огляду на сукупність встановлених обставин, апеляційний суд вважає не обґрунтованим висновок суду першої інстанції про доведеність винуватості ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та необхідність задоволення апеляційної скарги ОСОБА_2 , що тягне за собою скасування оскаржуваної постанови із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Постанову Олексндрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.11.2021 року щодо ОСОБА_2 скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП закрити за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: ( підпис )

Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду В.В. Кабанова