05.08.2022 Справа № 756/5473/22
Унікальний номер 756/5473/22
Провадження номер 3/756/3255/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С. розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Узбекистану, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 166-22 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ :

13 липня 2022 року, о 10 год. 50 хв., за адресою: м. Київ, просп. Степана Бандери, 16-А продавець кіоску шаурми «Хот міт» - ОСОБА_1 , перебуваючи на торгівельному місці, в кіоску шаурми «Хот міт» допустив обіг непридатних харчових продуктів, а саме овочів, які зіпсовані у результаті мікробних факторів, в результаті: не утримання потужності в чистоті та належному стані; не забезпечив захист від будь-якого ризику забруднення, зокрема від шкідників та гризунів; не обладнання засобів для підтримання належної особистої гігієни, поверхня (включаючи поверхню для обладнання), що контактують з харчовими продуктами не утримувалась у непошкодженому стані легко чистяться та дезінфікуються зроблені з гладких, нержавіючих, нетоксичних придатних до миття матеріалів; відсутність належних засобів для гігієнічного збереження небезпечних та неїстівних речовин та відходів (рідких або твердих), а також засобів їх зберігання та подальшої утилізації (знищення); не забезпечення розміщення харчових продуктів таким чином щоб максимально знизити ризик їх забруднення.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив п. 2 ч. 2 ст. 37, пп 1, 2, 3, 4, 5, 6 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» та вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, а саме обіг непридатних харчових продуктів.

Правом на участь в судовому засіданні ОСОБА_1 не скористався. В судове засідання, призначене на 05 серпня 2022 року не з`явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином у встановленому законом порядку. Клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Приймаючи до уваги, що судом вжито необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 у судовому засіданні, справа призначалася до розгляду на 05 серпня 2022 року, правопорушник не з`явився до суду, причини неявки до суду визнано неповажними, з метою дотримання розумного розгляду справи, забезпечення можливості своєчасного притягнення особи до відповідальності у випадку доведення винуватості та уникнення безкарності, з урахуванням достатності обсягу наявних доказів, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 , оскільки положення ч. 2 ст. 268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової її участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться у межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Ст. 245 КУпАП установлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За положеннями ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Головним спеціалістом відділу організаційно-аналітичного забезпечення діяльності та контролю Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві Гірявенко С.О. інкриміновано ОСОБА_1 порушення вимог Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», що полягало у допущенні обігу непридатних харчових продуктів, а саме обігу овочів, які зіпсовані у результаті мікробних факторів.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

За приписами ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Проте у матеріалах справи не зазначено ким або чим встановлена непридатність харчових продуктів. Світлини, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення не можуть бути доказами у даній справі, оскільки ніяким чином не доводять непридатність харчових продуктів.

Крім того, належних, допустимих доказів на підтвердження того, що особа, яка реалізовувала продукцію перебуває у трудових відносинах та офіційно працевлаштована, до матеріалів справи не долучено.

Згідно з роз`ясненнями, наданими Верховним Судом у постанові від 15 квітня

2020 року у справі № 199/3295/17, стандарт доведення поза розумним сумнівом, передбачає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований адміністративний проступок був учинений і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для встановлення правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону (постанова Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 688/788/15-к).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленим законом.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своїх рішеннях у справах "Малофєєва проти Росії" (Malofeyeva v. Russia, рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та "Карелін проти Росії'(Karelin v. Russia заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Дослідивши обставини справи, оцінивши докази, які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 22, 33, 36, ст. 443 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.С. Шролик