Справа №461/1634/22
Провадження №3/461/1367/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2022 року суддя Галицького районного суду м. Львова Стрельбицький В.В., з участю представника митного органу Лубоцького Б.І., розглянувши матеріали, я кі надійшли від Львівської митниці Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил

ОСОБА_1 , керівника приватного підприємства «ЛІАРТ», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ч.1 ст.483 Митного кодексу України,

встановив:

згідно протоколу про порушення митних правил, 05.11.2021 митним постом "Дубно" Рівненської митниці за митною декларацією типу ЕК10АА № UA204080/2021/900182 здійснено митне оформлення товару «збірні панелі для підлоги, дубові, розміром: 480 мм х 300 мм х 18 мм, сорт 3 - об`єм - 725,76 м2. Об`єм загальний 725,76 м2. Допуски: довжина -0/+2 мм, ширина -0/+2 мм, товщина -0/+2 мм».

До митного оформлення були подані наступні товаросупровідні документи:

-рахунок-фактура № 10 від 28.10.2021,

-міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) без номера від 05.11.2021,

-специфікація № 1,

-сертифікат про походження товару № PL15600G2643/1 від 04.11.2021,

-додаток № 5 від 25.10.2021 до контракту № 27/07/2020 від 27.07.2020 «Вимоги до якості».

Відповідно до поданих документів, продавцем товару та особою, відповідальною за фінансове врегулювання, є приватне підприємство "ЛІАРТ" (; вул. Б. Хмельницького, буд. 29, смт. Смига, м. Дубно, Лубенський район, Рівненська область, 35680), покупцем - POL WOOD PRODUCTS QZINI INWEST SP. Z O. O. SP. K. (Grzybno, 87-327 Bobrowo Poland), вантажоотримувач -Fabryka Parkietow "КОМО" (s.j. Grzybno, 87-327 Bobrowo Poland). Вага товару брутто - 8860 кг, вага нетто - 8700 кг. Фактурна вартість товару - 6531,84 евро (згідно з курсом НБУ станом на 05.11.2021 відповідає сумі 197 815,47 гривень). Код товару УКТ ЗЕД - , що зазначено у рахунку-фактурі № 10 від 28.10.2021, міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) без номера від 05.11.2021 і, відповідно, у графі 33 митної декларації типу ЕК10АА № UA204080/2021/900182 від 05.11.2021.

Товари переміщувались транспортним засобом з реєстраційним номером НОМЕР_2 / НОМЕР_3 .

05.11.2021 до митного контролю та оформлення у відділ митного оформлення «Стрий» митного поста «Львів-південний» Львівської митниці було подано електронну митну декларацію типу ЕК10АА №UA209120/2021/038146. Згідно з декларацією, експортуються наступні товари: №1 паркет дубовий, код товару згідно УКТ ЗЕД ; №2 панелі збірні для підлоги, породи дуб прямокутної форми, розміром 335*160-300*8мм. 4350шт. (325.968м2), код товару згідно УКТ ЗЕД ; які також переміщуються вказаним транспортним засобом. Під час митного контролю встановлено, що заявлений код товару не відповідає фактично переміщуваному товару. Відповідно до класифікаційного рішення відділу кодування та класифікації товарів № KT-UA-2021 від 11.11.2021, вказаний товар слід класифікувати за кодом, згідно УКТ ЗЕД , як «лісоматеріали розпиляні, завтовшки більш як 6 мм: планки з деревини дуба». За вказаним фактом складено протокол про порушення митних правил № 2303/20900/21 від 17.11.2021.

У зв`язку з викладеним та наявністю підозр щодо законності переміщення товару за митною декларацією типу ЕК10АА № UA204080/2021/900182 від 05.11.2021, було проведено його переогляд. За результатами якого встановлено, що за вказаною митною декларацією переміщується товар «планки з деревини, розмірами 300мм* 18мм* 8-12мм, що згруповані по 46 шт. та наклеєні на сітку. Між собою вищевказані планки не з`єднані, на торцях окремих планок наявні нерівності (зазубрини). Вантаж переміщується на палетах блоками, обтягнутими поліетиленовою плівкою та перев`язані пакувальною стрічкою» (Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 15.11.2021).

Враховуючи вимоги УКТЗЕД в редакції Закону України "Про митний тариф України" від 04.06.2020 №674-ІХ; основні правила інтерпретації класифікації товарів 1, 6 (Закон України "Про

митний тариф України" від 04.06.2020 №674-ІХ); Пояснення до УКТ ЗЕД, затверджені наказом Держмитслужби від 14.07.2020 №256; пояснення до товарних позицій 4407 та 4418, фотографії товару; акт про проведення переогляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 15.11.2021 №UA204080/2021/9003182, з врахуванням рішення про визначення коду товару від 11.11.2021 №KT-UA-2021 та від 18.10.2016 №КТ-154-2016 щодо ідентичного товару, товар «збірні панелі для підлоги, дубові» за МД типу ЕК10АА від 05.11.2021 №UA204080/2021/900182 повинен класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодом згідно з УКТ ЗЕД, як: «Лісоматеріали розпиляні, завтовшки більш як 6 мм: планки з деревини дуба, розмірами 300мм*18мм*8-12мм.» (службова записка управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД від 17.11.2021 №1066/7.4-15/44).

У поданих до митного контролю рахунку-фактурі № 10 від 28.10.2021 та міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) без номера від 05.11.2021 керівником приватного підприємства "ЛІАРТ" громадянином України ОСОБА_1 заявлено до переміщення через митний кордон України товар як «панелі збірні для підлоги», який класифікується за кодом товару УКТ ЗЕД , що засвідчено його підписом та печаткою підприємства.

Дії ОСОБА_1 посадовими особами митного органу кваліфіковані за частиною 1 статті 483 Митного кодексу України, як дії, спрямовані їй переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом надання одним товарам вигляду інших та з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, коду згідно УКТЗЕД та його вартості.

Також, згідно протоколу, керівником приватного підприємства "ЛІАРТ" громадянином України ОСОБА_1 порушено умови щодо поміщення товарів у митний режим експорту відповідно до вимог статті 83 Митного кодексу України. Зокрема, не виконані вимоги щодо застосування передбачених законом заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, що відповідно до частини 4 статті 83 Митного кодексу повинні бути дотримані на момент поміщення товару «лісоматеріали» (код УКТ ЗЕД ) у митний режим експорту.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Пащук Т.С. в ході розгляду справи заперечив факт вчинення правопорушення. З цього приводу подав до суду письмові пояснення, згідно яких просив розгляд справи проводити за його відсутності. Згідно пояснень, просив провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Зазначив, що згідно з висновком експертизи від 25.01.2022 року, на основі дослідження встановлено, що товар збірні панелі для підлоги, дубові, відповідає коду за УКТЗЕД; загальна кількість товару становить 725,760 м2, об`ємом 13,064 м3, що відповідає задекларованому товару. Вказує, що митний орган жодним чином не обґрунтував та не спростував того, що задекларований ПП «ЛІАРТ» товар пройшов відповідний процес обробки, що, у свою чергу, надає йому характеристик, відмінних від лісоматеріалів, які належать до продукції по коду 4407.

Представник Львівської митниці Державної митної служби протокол підтримав, вказавши, що твердження сторони захисту є безпідставними, а тому просив не брати їх до уваги.

Заслухавши доводи представника митниці, дослідивши матеріали справи, оцінивши доводи сторони захисту, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

Відповідно до вимог частини 1 статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина 1 статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини 6 статті 257 МК України, умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно статті 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно частин 1-5 статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту наведених вище норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (далі - Постанова №428).

Пунктом 2, 3 Постанови №428 передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 року №674-IX (далі - Закон №674-IX), згідно статті 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Як додаток до Закону № 674-IX визначені Основні правилами інтерпретації УКТЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Згідно долученого до матеріалів справи контракту укладеного 27 липня 2020 року між Приватним підприємством "ЛІАРТ" (Продавець) та Qzini Inwest Sp. Zo.o. Sp. K. (Покупець) № 27/07/2020, Продавець продає, а Покупець купує товар: збірні панелі для підлоги (далі за текстом Контракт).

Згідно п. 2.3 Контракту, доставка товару здійснюється окремими партіями у відповідності до специфікацій та рахунків-фактур, котрі є невід`ємною частиною Контракту.

За змістом п. 5.1 Контракту, поставка здійснюється на умовах FCA Смига (Україна, Рівненська обл., Дубенський р-н., смт. Смига) згідно міжнародних правил ІНКОТЕРМС 2010.

Вантажоотримувачем за контрактом є Fabryka Parkietow "KOMO" s.j. Grzybno, 87-327 Bobrowo Poland (п. 5.2. Контракту).

Як вбачається з додатку від 17.06.2021 року до Контракту, назва контрагента Qzini Inwest Sp. Z o.o. Sp. K. була змінена на POL WOOD PRODUCTS QZINI INWEST SP. Z O.O. SP. K.

З протоколу про порушення митних правил №2331/20900/21 від 19 листопада 2021 року встановлено, що 05.11.2021 митним постом "Дубно" Рівненської митниці за митною декларацією типу ЕК10АА № UA204080/2021/900182 здійснено митне оформлення товару «збірні панелі для підлоги, дубові, розміром: 480 мм х 300 мм х 18 мм, сорт 3 - об`єм - 725,76 м2. Об`єм загальний 725,76 м2. Допуски: довжина -0/+2 мм, ширина -0/+2 мм, товщина -0/+2 мм».

До митного оформлення були подані наступні товаросупровідні документи:

- рахунок-фактура № 10 від 28.10.2021,

- міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) без номера від 05.11.2021,

- специфікація № 1,

- сертифікат про походження товару № PL15600G2643/1 від 04.11.2021,

- додаток № 5 від 25.10.2021 до контракту № 27/07/2020 від 27.07.2020 «Вимоги до якості».

Відповідно до поданих документів продавцем товару та особою, відповідальною за фінансове врегулювання, є приватне підприємство "ЛІАРТ" (; вул. Б. Хмельницького, буд. 29, смт. Смига, м. Дубно, Лубенський район, Рівненська область, 35680), покупцем - POL WOOD PRODUCTS QZINI INWEST SP. Z O. O. SP. K. (Grzybno, 87-327 Bobrowo Poland), вантажоотримувач -Fabryka Parkietow "КОМО" (s.j. Grzybno, 87-327 Bobrowo Poland). Вага товару брутто - 8860 кг, вага нетто - 8700 кг. Фактурна вартість товару - 6531,84 евро (згідно з курсом НБУ станом на 05.11.2021 відповідає сумі 197 815,47 гривень). Код товару УКТ ЗЕД - , що зазначено у рахунку-фактурі № 10 від 28.10.2021, міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) без номера від 05.11.2021 і, відповідно, у графі 33 митної декларації типу ЕК10АА №UA204080/2021/900182 від 05.11.2021.

Згідно долученого до матеріалів справи експертного висновку від 25.01.2022, товар збірні панелі для підлоги, дубові, відповідає коду 4418 79 00 00 за УКТЗЕД.

Загальна кількість товару становить 725,760 м2, об`ємом 13,064 м3, що відповідає задекларованому.

Відтак, ПП «ЛІАРТ» в особі ОСОБА_1 у подані до митного оформлення товаросупровідні документи були внесені достовірні відомості про товар, його найменування, кількість, вартість та код згідно УКТЗЕД.

Наведений вище висновок наданий уповноваженою особою, є допустимим доказом та спростовує доводи представників митного органу наведені у протоколі та озвучені представником у судовому засіданні щодо наявності у діях особи складу адміністративного правопорушення митних правил. Отже, доводи сторони захисту ґрунтуються на допустимих доказах, а доводи представників митного органу лише на припущеннях, які ґрунтуються на суб`єктивному власному розумінні визначення категорії товарів.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки порушення митних правил, згідно ч.1 ст. 483 МК України.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення "поза розумним сумнівом", така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків ("Коробов проти України" від 21.10.2011 року).

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.486 МК України, завданням провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог Закону.

Відповідно до ч.4 ст.3 МК України, у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (ст.486 МК України).

У відповідності до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За положеннями п.3 ч.1 ст.8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції.

Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Стаття 6 Конвенції встановлює загальні гарантії щодо справедливого судового розгляду при вирішені спору, пов`язаного з правами та обов`язками цивільного характеру, а також при визначенні обґрунтованості будь-якого висунутого особі кримінального обвинувачення, частина друга та третя статті 6 закріплюють гарантії особам при обвинувачені при вчиненні кримінального правопорушення.

Разом з тим, розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ, враховую те, що хоч і за національним законом особа притягується до адміністративної відповідальності, їй фактично пред`явлено «кримінальне обвинувачення» в його автономному розумінні ЄСПЛ, яке повинно тлумачитися в світлі трьох критеріїв, а саме з урахуванням кваліфікації розгляду з точки зору внутрішньодержавного законодавства, його сутності і характеру, суворості потенційного покарання (пункт 51 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Михайлова проти Російської Федерації»).

Отже, адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією товарів, а також товарів, транспортних засобів, мають каральний і стримуючий характер.

Водночас, розмір штрафу в даній категорії справ інколи перевищує розмір штрафів визначених санкцією окремих статей Кримінального кодексу України.

Таким чином, адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 статті 483 МКУ може бути віднесено до «кримінального обвинувачення» в розумінні статті 6 Конвенції із розповсюдженням відповідних гарантій щодо справедливого судового розгляду.

Принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що підсудній(в даному випадку особа відносно якої складено протокол) вчинив правопорушення, яке йому ставиться у провину; обов`язок доказування лежить на обвинуваченні (в даному випадку на митний орган), і будь який сумнів має тлумачитись на користь особи стосовно якої вирішується питання про притягнення до відповідальності.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і вчинене саме особою стосовно якої складено протокол про правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення (в даному випадку митного органу) має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії відображеній у протоколі, як суть правопорушення. Наявність таких обставин, яким версія митного органу не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення(в даному випадку митний орган), був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною у інкримінованих діях.

Оцінивши усі докази по справі в їх сукупності, суд, виходячи із загальних засад державної митної справи, законності, презумпції невинуватості, створивши необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та обов`язків, вважає, що під час розгляду даної справи не здобуто та суду не надано достатніх, належних, достовірних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України.

Матеріали справи не містять достатніх, належних і допустимих доказів того, що ОСОБА_1 порушив встановлений цим Кодексом порядок проходження митного контролю з порушенням визначеної законодавством процедури.

Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на відсутність достовірних і достатніх відомостей (доказів) про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та враховуючи вимоги закону щодо того, що усі сумніви мають трактуватись на користь особи, яка притягається до відповідальності, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.527 МК України, у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

З урахуванням наведеного, провадження по справі підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 458, 459, 461, 483, 486, 527, 528 МК України, суд -

постановив:

Провадження у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.483 МК України закрити, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучені, згідно протоколу №2331/20900/21 від 19.11.2021 року: лісоматеріали розпиляні, завтовшки більш як 6 мм: планки з деревини дуба, розмірами 300мм*18мм*8-12мм, вага 8700 кг (нетто)/8860 кг (брутто); рахунок-фактуру №10 від 28.10.2021 на 1арк.; міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) без номера від 05.11.2021 на 1арк.; специфікацію №1 на 1арк.; сертифікат про проходження товару №PL15600G2643/1 від 04.11.2021 на 1 арк.; додаток №5 від 25.10.2021 до контракту №27/07/2020 від 27.07.2020 «Вимоги до якості» на 1 арк. після набрання постановою законної сили повернути ПП «ЛІАРТ» (його уповноваженому представнику).

Постанова може бути оскаржена упродовж десяти днів з дня її винесення.

Суддя Стрельбицький В.В.