Провадження № 23-з/801/7/22
Головуючий у суді 1-ї інстанції
Доповідач: Голота Л. О.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2022 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Голоти Л. О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького апеляційного суду Стадника Ігоря Михайловича у справі № 127/34721/21 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 15 лютого 2022 року визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП та застосувано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 гривень.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 гривень.

Не погоджуючись із постановою суду, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповноту з`ясування обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду скасувати та закрити провадження у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 квітня 2022 року головуючим суддею у даній справі визначено суддю Стадника І. М.

18 квітня 2022 року на адресу Вінницького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Стаднику І. М. з тих підстав, що 28 вересня 2021 року він приймав участь у розгляді справи № 127/8281/21 та прийнятті у ній постанови, яку ОСОБА_1 вважає незаконною, що на його думку, є підставою для відводу судді Стадника І. М.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 квітня 2022 року зазначену заяву про відвід розподілено судді Голота Л. О.

Ознайомившись із поданою заяву, суд вважає, що вона задоволенню не підлягає враховуючи таке.

Відповідно до частини другої статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід у справах про адміністративні правопорушення.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), суддя може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з частиною п`ятою статті 80 КПК України зазначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Як слідує із заяви про відвід, ОСОБА_1 28 вересня 2021 року суддя Стадник І. М. приймав участь у розгляді справи № 127/8281/21 та прийнятті у ній постанови, яку ОСОБА_1 вважає незаконною, що на його думку, є підставою для відводу судді Стадника І. М.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що постановою Вінницького апеляційного суду від 28 вересня 2021 року у справі № 127/8281/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування витрат з оплати житлово-комунальних послуг апеляційні скарги ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 30 липня 2021 року та на додаткове рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2021 року залишено без задоволення. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на додаткове рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2021 року залишено без задоволення. Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 30 липня 2021 року та додаткове рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2021 року залишено без змін.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України», N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу щодо суб`єктивного критерію, суд дійшов переконання про відсутність підстав стверджувати, що суддя Стадника І. М. виявляє особисту упередженість у цій справі, оскільки безсторонність судді презюмується, а доказів протилежного заявником суду не надано, і судом не встановлено.

Посилання в заяві на те, що суддя Стадник І. М. приймав участь в прийнятті постанови в іншій справи, з якою ОСОБА_1 не погоджується, не може бути підставою для відводу судді, а тому заява є необґрунтованою.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Оскільки наведені заявником доводи являються необґрунтованими та не містять об`єктивних даних, які б свідчили про упередженість судді Стадника І. М. та унеможливлювали б його участь у розгляді даної справи, суд прийшов до висновку, що підстав для задоволення відводу немає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 245, 246, 283 КУпАП, статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», -

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького апеляційного суду Стадника Ігоря Михайловича у справі № 127/34721/21 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 173-2 КУпАП.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. О. Голота