Справа №345/960/22
Провадження № 3/345/384/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.04.2022 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Онушканич В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, громадянина України, за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 05.04.2022 року о 13.36 год. в приміщенні Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області перед початком розгляду справи про його обвинувачення проявив неповагу до суду, а саме лаявся нецензурними словами, ображав потерпілого ОСОБА_2 та прокурора Бованко Р.В., на зауваження не звертав уваги. Такими своїми протиправними діями ОСОБА_1 зашкодив розгляду справи та вчинив дії, які свідчать про явну зневагу до суду.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Причин неприбуття не повідомив. Будь яких заяв чи клопотань не подавав, хоча був завчасно та належним чином повідомлений про час та місце розгляду даної справи.

З огляду на наведене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Також, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Подальше безпідставне відкладення розгляду справи призведе до порушення розумних строків розгляду справи.

Суд, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Ч. 1 ст. 185-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність громадян, зокрема за неповагу до суду, що виразилась в непідкоренні свідка, потерпілого, позивача, відповідача осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Таким чином, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП України передбачає непідкорення сторін по справі розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Статтею 129 Конституції України визначено, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судоустрій у статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про судоустрій у статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу або присутніх у судовому засіданні осіб наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади. В результаті вчинення діянь, що посягають на авторитет судової влади, фактично нівелюється принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи.

З об`єктивної сторони правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП полягає в тому числі у вчиненні дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Велика Палата Верховного Суду під час розгляду адміністративної справи № 9901/34/19 (постанова від 14.03.2019р.) висловилась про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють.

Під час розгляду іншої адміністративної справи № 826/3515/18 (ухвала від 08.01.2019р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду вказав, що з метою уникнення дискредитації суду та суддів учасники процесу повинні утримуватися від дій, які виражають неповагу до суду чи судді.

Суди в своїй діяльності дотримуються національних та міжнародних норм, стандартів та принципів здійснення правосуддя з метою підвищення ступеня довіри суспільства до органів судової влади та суміжних правових інститутів (положення Стратегії реформування судоустрою, судочинства та суміжних правових інститутів на 2015-2020 роки, схваленої Указом Президента України від 20 травня 2015 року № 276/2015).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, будучи допитаною як свідок ОСОБА_3 , яка працює секретарем судових засідань в Калуському міськрайонному суді Івано-Франківської області, пояснила, що 05.04.2022 р. о 13.36 год. вона організовувала проведення судового засідання в межах кримінального провадження відносно ОСОБА_1 . В залі судових засідань були присутні: обвинувачений ОСОБА_1 , захисник адвокат Лопух З.Я., прокурор Бованко Р.В. потерпілий ОСОБА_2 . Коли головуючий суддя Якимів Р.В. зайшов в зал судових засідань, то в цей час обвинувачений ОСОБА_1 почав висловлюватись брутальною лайкою в сторону потерпілого і прокурора. Погрожував їм фізичною розправою. Через такі дії обвинуваченого головуючий суддя не міг розпочати розгляд справи в судовому засіданні. І головуючий суддя, і секретар судових засідань робили зауваження Гречинському Р.В., просили припинити неправомірні дії, проте, останній не реагував на зауваження і продовжував викрикувати лайливі слова. В зал судових засідань зайшов представник служби судової охорони, проте і на його зауваження ОСОБА_1 не реагував. ОСОБА_1 було попереджено, що за такі дії відносно нього буде складено протокол про адмінправопорушення. Після цього до залу судових засідань було запрошено судового розпорядника, яка і складала відповідний протокол відносно ОСОБА_1 .

Аналогічні пояснення далі і свідок ОСОБА_4 , яка працює секретарем судових засідань в Калуському міськрайонному суді Івано-Франківської області. Зокрема, вона пояснила, що в описані у протоколі дату і час знаходилася у приймальні судді Якиміва Р.В. Крізь відчинені двері до залу судових засідань чула, як обвинувачений ОСОБА_1 голосно висловлювався нецензурною лайкою на адресу прокурора Бованко Р.В. та потерпілого ОСОБА_2 та на зауваження головуючого і секретаря судових засідань не реагував.

Вина ОСОБА_1 у скоєному доводиться також відомостями, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення №1 від 05.04.2022 року (а.с. 1-3).

Таким чином, приходжу до висновку, що дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 1 ст.185-3 КУпАП як неповага до суду, що виразилась у вчиненні дій, які свідчать про явну зневагу до суду.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд приходить до переконання, що з метою попередження вчинення особою аналогічних правопорушень до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, у вигляді штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, та призначити стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Штраф сплатити за наступними реквізитами: Код обл.09, Отримувач:Калуське УК/ОТГ м.Калуш/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37824037, Банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.), Номер рахунку (IBAN) UA0009614, Код класифікації доходів бюджету 21081100, Найменування коду класифікації доходів бюджету Адміністративні штрафи та інші санкції, Наявність відомчої ознаки: «00» Без деталізації за відомчою ознакою.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) 496,20 грн. судового збору.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Калуський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя