Справа № 952/107/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.04.2022 суддя Зачепилівського районного суду Харківської області Яценко Є.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП,

за ч.1 ст. 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

14.02.2022 до Зачепилівського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 12.01.2022, в якому зазначено, що 12.01.2022 об 11 год. 40 хв. в магазині ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , зафіксовано правопорушення: не проводився температурний скриннінг перед початком робочої зміни та видавалося замовлення і здійснювався розрахунок без одноразових рукавичок, що є порушенням п. 1,7 Постанови № 17 від 09.05.2020 року Головного державного санітарного лікаря України «Про затвердження тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби».

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій просила суд закрити справу у зв`язку з малозначністю правопорушення.

Відповідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як визначено ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В диспозиції ч. 1 ст. 44-3 КУпАП вказано - порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

В п.п. 1,7 Постанови № 17 від 09.05.2020 Головного державного санітарного лікаря України «Про затвердження тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби» зазначено, що 1. Перед початком зміни проводиться температурний скринінг усім працівникам… При проведенні вимірювання температури тіла контактним методом забезпечується обов`язкова дезінфекція виробу, яким здійснюється термометрія, після кожного його використання згідно з інструкцією виробника дезінфекційного засобу… 7. Працівники закладів торгівлі, в тому числі, які видають замовлення та здійснюють розрахунок, повинні бути одягнені в медичну маску або респіратор та одноразові рукавички (ЗІЗ). Після кожного зняття ЗІЗ та одяганням чистої маски/респіратора, одноразових рукавичок працівник повинен ретельно помити руки з милом або обробити антисептичним засобом. Адміністрація закладу повинна провести навчання серед працівників щодо правил використання ЗІЗ, їх утилізації та забезпечити контроль за використанням ЗІЗ.

Суд звертає увагу, що викладені в Постанові № 17 від 09.05.2020 Головного державного санітарного лікаря України «Про затвердження тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби» положення є за своєю правовою природою рекомендаційними нормами, тобто такими, що установлюють варіанти бажаної з погляду держави поведінки суб`єктів.

Крім того, слід зазначити, що Накази МОЗ, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються з урахуванням вимог закону «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та підлягають державній реєстрації в установленому законодавством порядку.

Накази МОЗ, видані в межах повноважень, обов`язкові до виконання підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та громадянами, а також центральними органами виконавчої влади і їх територіальними органами, міськдержадміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Таким чином, накази підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку. Проте, в Положенні про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, визначено ознаки, за наявності яких акти не підлягають державній реєстрації.

Це, зокрема, акти рекомендаційного, роз`яснювального та інформаційного характеру (методичні рекомендації, роз`яснення, у тому числі податкові, тощо).

Рекомендації за своєю правовою природою не є нормативно-правовими актами і носять лише рекомендаційний, роз`яснювальний та інформаційний характер. Тому рекомендації МОЗ не є нормативно-правовим актом та їх виконання є необов`язковим, а лише рекомендаційним.

А відтак не вимірювання температурного скринінгу працівників, відсутність інформаційних матеріалів, не дотримання вимог одночасного перебування, недостатня кількість ЗІЗ, використання багаторазових рушників, відсутність антисептиків, на думку суду, не становить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначена суть правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), за якою складено протокол.

Норма статті 44-3 КУпАП, носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути зазначено, яку конкретно заборону відповідного пункту нормативно-правового акту, яким встановлюються правила карантину порушила особа, щодо якої складено протокол.

За таких обставин, суд не може вважати вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення належним і допустимим доказом.

За змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має розглядатись суддею у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковим для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення, що підтверджується доказами.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на те, що уповноваженою особою на складання протоколу про адміністративне правопорушення не надано суду достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, а інших доказів її вини у вчиненні інкримінованого їй правопорушення не додано, вважаю за можливе провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП (п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП).

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.1 ст. 44-3, п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст.7, 256, 276, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, до Полтавського апеляційного суду через Зачепилівський районний суд Харківської області шляхом подачі скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Є.І. Яценко