П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2022 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Подільського управління поліції Головного управління у м. Києві Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,

встановила:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 458190 від 07.12.2021 року, складеного ДОП Подільського УП ГУ НП в м. Києві лейтенантом Микулін І., 07 грудня 2021 року, об 14 год. 30 хв., по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 допустила роботу хостелу з поселенням людей, чим порушила постанову КМУ №1236 від 09.12.2020 року.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП як порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

В призначене судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась в установленому законом порядку. Клопотань про відкладення розгляду справи чи неможливість участі в судовому засіданні не подавала.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Правилами ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У фабулі адміністративного протоколу зазначено про порушення ОСОБА_1 постанови КМ України №1236 від 09.12.2020 року.

Стаття 44-3 КУпАП є бланкетною, оскільки в ній закріплено лише загальні ознаки правил поведінки. Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутнє посилання на конкретний пункт постанови КМУ №1236 від 09 грудня 2020 року.

До протоколу про адміністративне правопорушення долучено копію рапорту ДОП Подільського УП ГУНП у м. Києві та нечитабельні письмові пояснення ОСОБА_1 .

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 є посадовою особою, яка відповідальна за забезпечення роботи суб`єкта господарської діяльності, не встановлено свідків правопорушення, відсутні відео та фото фіксація на підтвердження обставин.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, оцінюючи вищевикладені обставини, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, і відповідно провадження у справі слід закрити.

Керуючись ст. 245, 247, 256, 278, 280 КУпАП, суддя

постановила:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Л. В. Казмиренко