Єдиний унікальний номер 448/1480/21
Провадження № 3/448/66/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.04.2022 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., при секретарі судового засіданні Мриц Н.І., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Відділення поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Мостиська Львівської області, жителя та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого,

за ч.3 ст.156 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

На адресу Мостиського районного суду Львівської області з Відділення поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області повторно надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.156 КУпАП, яка була повернута для належного оформлення, згідно постанови Мостиського районного суду Львівської області від 17.11.2021р.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №587692 від 08.11.2021р. та рапорту ст.ДОП СП відділу поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області Карпюка М. від 06.12.2021р., відомо, що 08.11.2021р. о 10:05 год. ОСОБА_1 , знаходячись поблизу магазину «Продукти» по вул.Я.Мудрого, 125 в м.Мостиська Яворівського району Львівської області, здійснював роздрібну торгівлю з рук, - продаж поштучно сигарет марки «STRONG», «PALERMO» на картонній пачці за ціною 2.50грн.

Вказано, що такими своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п.11 ч.1 ст.15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального» та його дії кваліфіковано ч.3 ст.156 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні своєї вини не визнав та пояснив, що у вищевказаний день і час не здійснював продаж жодних сигарет, оскільки ніде не працює та не має коштів навіть для того, щоб купити такі для особистого вживання. Ствердив, що до нього підійшов працівник поліції, котрий придбавши сигарети в магазині, вийшов на вулицю, поставив такі на картонну коробку та попросив його стати поруч таких, для того щоб зробити фотографію. Просить суд при розгляді справи врахувати надані ним пояснення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та проаналізувавши матеріали зазначеної справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів .підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що орган державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вимоги ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Із викладеного слідує, що під час розгляду справи, законодавець покладає на суд обов`язок, обумовлений з`ясуванням істотних обставин справи, перелік яких регламентовано законом, які слугують правовими підставами (підґрунтям) для прийняття рішення про визнання особи винуватою у скоєнні інкримінованого правопорушення та застосування до неї заходу державного примусу у вигляді накладення стягнення.

При цьому, законодавець у положеннях ст.7 КУпАП констатує, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування відносно неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Статтею 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» передбачені обмеження щодо продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, зазначені у пункті частини першої статті.

Згідно п.11 ч.1 ст.15-3 даного Закону забороняється продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Так, диспозиція ч.3 ст.156 КУпАП передбачає, зокрема, відповідальність за торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП полягає у торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями або тютюновими виробами з рук, тобто торгівля означеними виробами суб`єктами, які відповідно до вимог законодавства не мають права на здійснення такої торгівлі. До того ж не має значення наявність та дійсність акцизних марок тощо. Також, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП, полягає у здійсненні торгівлі, тобто процесу обміну товарами та грошима.

Таким чином, для наявності складу даного правопорушення необхідним є доведення як факту торгівлі, так і що предметом торгівлі були або пивом (крім безалкогольного), або алкогольні, слабоалкогольні напої, або тютюнові вироби, а також те, що торгівля здійснюється з рук, тобто у не визначених для цього місцях, що повинно бути встановлено в порядку передбаченому законом та підтверджено належними та допустимими доказами.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ВАБ №587692 від 08.11.2021р., відомо, що 08.11.2021р. о 10:05 год. ОСОБА_1 , знаходячись поблизу магазину «Продукти» по вул.Я.Мудрого, 125 в м.Мостиська Яворівського району Львівської області, здійснював роздрібну торгівлю з рук сигаретами марки «STRONG», «PALERMO» на картонній пачці.

На підтвердження обставин викладених в вищевказаному протоколі про адміністративні правопорушення працівниками поліції додано: рапорти ст.ДОП СП відділу поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області Карпюка М. від 08.11.2021р. та від 06.12.2021р.; АПРУ; письмові пояснення ОСОБА_1 та фототаблицю.

Однак, рапорти працівників поліції наявні в матеріалах справи суд не бере до уваги, оскільки поліцейські є зацікавленими особами, а тому їх рапорти не можуть бути доказом вчинення адміністративного правопорушення, такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 20 травня 2020 року по справі № 524/5741/16-а (провадження № К/9901/33786/18), де Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в п.53 вказаної постанови зазначив, що рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень, без будь-яких інших належних і допустимих доказів.

Крім того, як у самому протоколі про адміністративне правопорушення від 08.11.2021р., так матеріали справи не містять даних про те, кому саме здійснював продаж тютюнових виробів ОСОБА_1 , тобто не встановлено жодної особи, якій би ОСОБА_1 здійснював саме продаж (реалізацію) тютюнових виробів, відсутні будь-які дані щодо отримання ОСОБА_1 грошей від продажу тютюнових виробів, тобто виручки, яка відповідно до ч.3 ст.156 КУпАП, підлягає конфіскації у разі визнання особи винною у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що до протоколу не додано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що в зазначений день, час та місце ОСОБА_1 дійсно здійснював торгівлю з рук тютюновими виробами.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня одна із ознак складу адміністративного правопорушення, а саме об`єктивна сторона.

Вважаю, що за встановлених судом обставин, уповноваженими на складання протоколу особами не доведено достатніх підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

З п.1 ст.247 КУпАП слідує, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Однак, достовірність доказів, які є сумнівними та відсутність доказів зібраних особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення є неприпустимою, оскільки суперечить позиції ЄСПЛ та порушує презумпцію невинуватості особи.

Відповідно до вимог ч.2 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що сукупність досліджених у даній справі доказів не є достатніми для висновку про те, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене, керуючись принципом презумпції невинуватості, згідно якого, крім іншого, усі сумніви мають трактуватись на користь особи, яка притягується до відповідальності, вважаю, що провадження у справі у цій частині підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч.2 ст.284 та ст.247 КУпАП, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 .

Крім того, відповідно до ст.265 КУпАП речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилучені речей реалізують.

Згідно положень ст.283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне вирішити питання про долю речових доказів у даній справі про адміністративне правопорушення, а саме: вилучені пачку сигарет марки «STRONG», в якій знаходяться 9 (дев`ять) сигарет, та пачку сигарет марки «PALERMO», у якій знаходяться 8 (вісім) сигарет, які зберігаються у камері зберігання речових доказів ВП №1 Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області (квитанція №000378), слід конфіскувати в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 40-1, 245, 247, 251, 252, 280, 283-285, 294-295 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.156 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Вилучені: пачку сигарет марки «STRONG», в якій знаходяться 9 (дев`ять) сигарет, та пачку сигарет марки «PALERMO», у якій знаходяться 8 (вісім) сигарет, які зберігаються у камері зберігання речових доказів ВП №1 Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області (квитанція №000378), - конфіскувати в дохід держави.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення через Мостиський районний суд Львівської області до Львівського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В. Кічак