ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 533/5/22 Номер провадження 33/814/186/22Головуючий у 1-й інстанції Лизенко А. В. Доповідач ап. інст. Захожай О. І.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2022 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду Захожай О.І.

при секретарі судового засідання Гресь А.О.

особи, відносно якої складено протокол- ОСОБА_1

адвоката Дем`янова В.А.

прокурора- Гайдар О.М.

розглянувши справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Козельщинського районного суду Полтавської області від 09 лютого 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

Цією постановою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку селища Козельщина, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

працює державним кадастровим реєстратором відділу №5 управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, освіта вища, одружена, на утриманні має неповнолітню дитину, РНОКПП НОМЕР_1 ,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) наоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 ( три тисячі чотириста) гривень в дохід держави та судового збору в сумі 496 грн.20 коп.

Згідно з постановою судді, 31.07.2020 в приміщенні відділу управління за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, селище Козельщина, вулиця Партизанська, 10, ОСОБА_1 зареєструвала заяву її дочки , ОСОБА_2 , про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, перевірила подані документи вимогам нормативних актів, прийняла рішення про відкриття поземельної книги, зареєструвала та присвоїла кадастровий номер :00:001:2343 земельній ділянці, загальною площею 2000 кв.м., наданої для ведення особистого селянського господарства її дочці, ОСОБА_2 , тобто не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів, діяла та приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

З цим рішенням не погодилася ОСОБА_1 . В апеляційній скарзі просить дану постанову скасувати повністю, а провадження закрити, в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, оскільки судом першої інстанції було неповністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, а також суд невірно застосував норми матеріального та порушив норми процесуального права.

Зазначає, що не вчиняла адмінстративного правопорушення, а 31.07.2020 здійснила дії, що полягали у внесенні даних у поземельну книгу внаслідок поділу земельної ділянки з кадастровим № :00:001:2062 на кілька земельних ділянок меншої площі. Одна з цих ділянок отримала кадастровий №:00:001:2343.По цій земельній ділянці нею було внесено відомості до Державного земельного кадастру. Реєстраційні дії про внесення інформації щодо визнання права власності на дану ділянку та Державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 не здійснювала.

Вказує, що документи, які стали підставою для реєстрації заяви ОСОБА_2 вона отримала не персонально від доньки, а від ТОВ «ТЕРРА-МАКС», яке являється розробником документації із землеустрою від сертифікованого інженера-землевпорядника в електронному вигляді через засоби телекомунікаційного звязку «особистий кабінет» даного інженера-землевпорядника, а документи були розроблені на підставі розпорядчого рішення уповноваженого органу. Підстави для відмови у проведенні реєстрації заяви на імя ОСОБА_2 були відсутні, так само як і приватний інтерес до вказаних дій, а реєстрація була формальною дією, яка не могла потягти за собою жодних наслідків, а в неї був відсутній умисел на отримання неправомірної вигоди та не призвели до негативних наслідків і не завдали шкоди державі та суспільству.

Вказує, що суд першої інстанції повинен був встановити наявність таких фактів як:

-наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований(артикульований0) та визначений;

-наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

-наявність повноважень на прийняття рішення;

-наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення.

Звертає увагу, що дані факти не були відображені ні в протоколі про адміністративне правопорушення, ні в постанові районного суду.

В судовому засіданні в Полтавському апеляційному суді ОСОБА_1 від апеляційної скарги адвоката Груби А.С. в її інтересах-відмовилася. Та просила її не розглядати.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши особу, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 ,захисника-адвоката- Дем`янова В.А., прокурора Гайдар О.М., дослідивши докази по справі, перевіривши доводи апеляційної скарги, суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про корупційне правопорушення, серед інших визначених законом обставин зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, передбаченого Закону України "Про запобігання корупції"; чи є особа винною в його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколами про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно ч.1,2 ст.9 Закону України «Про Державний земельний кадастр» внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Державний кадастровий реєстратор є державним службовцем.

Згідно з матеріалами справи наказом Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області №730-к від 22.07.2021 ОСОБА_1 переведено на посаду державного кадастрового реєстратора відділу №2 у Кременчуцькому районі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області з 22.07.2021 та присвоєно 7 (сьомий) ранг державного службовця категорії «В» (а.с.26).

Згідно ч.4 ст.9 Закону України «Про Державний земельний кадастр» та посадової інструкції (а.с.23, 24) до повноважень ОСОБА_1 входило: реєстрація заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевірка на відповідність поданих документів вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою та містобудівної документації; формування поземельні книги на земельні ділянки, внесення записів до них, забезпечення зберігання таких книг; здійснення внесення відомостей до Державного земельного кадастру або відмова у їх внесенні; присвоєння кадастрових номерів земельним ділянкам; надання відомостей з Державного земельного кадастру та відмова у їх наданні; здійснення виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передання органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомостей про земельні ділянки.

31.07.2020 року державним кадастровим реєстратором в Державному земельному кадастрі здійснено запис №001 про реєстрацію земельної ділянки із кадастровим номером :00:001:2343 за заявою ОСОБА_2 , що підтверджується роздруківкою Поземельної книги (а.с.22).

В подальшому, на підставі наказу ГУ Держгеокадастру у Полтавській області від 11.12.2020 року земельну ділянку передано у власність ОСОБА_2 (а.с.177).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є дочкою ОСОБА_1 , що підтверджується особовою карткою державного службовця (а.с.15).

Згідно з п.9, 10 ч.1 ст.8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Відповідно до ст.1 Закону «Про запобігання корупції» дочка є близькою особою ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.1 Закону «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до ст.1 Закону «Про запобігання корупції» та примітки до ст.172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, в тому числі:

- повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікту інтересів.

Частиною першою ст.29 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, зокрема, такий шлях врегулювання конфлікту інтересів, як усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно ст.30 Закону України «Про запобігання корупції» усунення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів здійснюється за рішенням керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, у випадках, якщо конфлікт інтересів не має постійного характеру та за умови можливості залучення до прийняття такого рішення або вчинення відповідних дій інших працівників відповідного органу, підприємства, установи, організації. Усунення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів, а також залучення до прийняття такого рішення або вчинення відповідних дій інших працівників відповідного органу, підприємства, установи, організації здійснюється за рішенням керівника органу або відповідного структурного підрозділу, в якому працює особа.

В суді першої інстанції ОСОБА_1 повідомляла, що її дії мали суто технічний характер, оскільки вона як державний реєстратор перевіряла документи дочки на відповідність вимогам закону та приймала рішення про вчинення реєстраційних дій в державному реєстрі, які мали юридичне значення, тобто мала дискреційні повноваження здійснити дії або відмовити у їх вчиненні.

Судом враховано, що ОСОБА_1 та її дискреційні повноваження як державного службовця, створили суперечність, яка впливає на об`єктивність та неупередженість її дій, тобто при з`ясуванні того, що ОСОБА_1 працює із заявою дочки, вона опинилася в стані реального конфлікту інтересів але зазначала, що в неї були відсутні законні підстави для відмови у проведенні реєстраційних дій.

Суд посилається на розділ 5 Закону України «Про запобігання корупції», що передбачає усунення особи, яка діє в умовах реального конфлікту інтересів, від надання оцінки наявності чи відсутності підстав для вчинення дії чи прийняття рішення.

Відповідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, в тому числі:

- повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

- не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Частиною першою ст.29 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, зокрема, такий шлях врегулювання конфлікту інтересів, як усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів.

В суді першої інстанції була допитана свідок ОСОБА_3 , начальник відділу №5 управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру у Полтавській області, та безпосередній керівник ОСОБА_1 на час подій, зазначила, що згідно усталеної практики роботи їх відділу оброблення заявок розподілялись між державними кадастровими реєстраторами самостійно, за їх домовленістю, вона на цей процес не впливала. Система розподілу за принципом випадковості відсутня. Заява ОСОБА_2 (дві заяви) дійсно надійшли не безпосередньо від дочки, а через «особистий кабінет» Єдиного державного порталу адміністративних послуг сертифікованої землевпорядної організації ТОВ «ТЕРРА-МАКС», яка розробляла документацію на замовлення ОСОБА_2 . Але заява була подана саме від імені ОСОБА_2 , що відповідає вимогам п.п.109, 110 Порядку ведення Державного земельного кадастру, який затверджено постановою КМУ від 17.10.2012 року №1051. При цьому, ОСОБА_1 повинна була спочатку встановити особу заявника, а потім, за відсутності перешкод, продовжувати розглядати документи. В даному випадку, ОСОБА_1 повинна була зупинити роботу над заявкою та повідомити її, як безпосереднього керівника, про наявність реального конфлікту інтересів. Після цього, ГУ Держгеокадастру у Полтавській області були б прийняті заходи щодо усунення ОСОБА_1 від реєстраційних дій, та передачі заявки на розгляд іншому реєстратору, що технічно не має жодних перешкод. Про дії ОСОБА_1 в умовах конфлікту інтересів дізналась лише після виявлення цього факту працівниками поліції.

Згідно письмових пояснень наданих начальником управління у Кременчуцькому районі Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, повідомлення щодо виникнення конфлікту інтересів від ОСОБА_1 не надходило (а.с.32).

Враховуючи все вищезазначене, суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог п. п. "б" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", ОСОБА_1 повинна була усвідомлювати усю відповідальність за вчинення своїх дій, адже за приписами ст. 68 Конституції України (Закон прямої дії) кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, тому у діях ОСОБА_1 вбачається бездіяльність, яка полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, отже, її слід визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь її вини, те, що ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності за аналогічне правопорушення, обставини, що обтяжують відповідальність, відсутні, а також те, що дії ОСОБА_1 були не умисними та не були направлені на отримання неправомірної вигоди і не завдали шкоди державі та суспільству, вважаю, що порушення, вчинене останньою, є малозначним, а тому її можна звільнити від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Керуючись ст. 68 Конституції України, ст. ст. 22, 283, 284 КУпАП, ст. ст. 3, 28 Закону України "Про запобігання корупції", ст.294 КУпАП, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову судді Козельщинського районного суду Полтавської області від 09 лютого 2022, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП і на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 3400 грн. та судового збору в сумі 496 грн.20 коп.-скасувати.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, в зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду Захожай О.І.