П О С Т А Н О В А І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И № 127/5318/22

21 квітня 2022 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління національної поліції у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те, що 09.02.2022 о 19:40 год. в АДРЕСА_1 вчинив психологічне насильство відносно своєї матері ОСОБА_2 , з якою спільно проживає, а саме: висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою. Своїми діями, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №447268 від 09.02.2022 ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши та оцінивши докази у справі, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 22 ч. 1 ст. 92 Конституції України виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Згідно ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п. 9 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 N 1376, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема у графі "дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення" - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дрібного хуліганство, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

В свою чергу, громадський порядок система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає, зокрема, у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Так, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за порушення ч.2 ст. 173 КУпАП. При цьому стаття 173 КУпАП взагалі не містить поділу на частини, зокрема й не містить частини другої.

Разом з тим, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що дії за які ОСОБА_1 , притягається до адміністративної відповідальності не відповідають диспозиції ст. 173 КУпАП.

З формулювання обставин правопорушення, викладених у протоколі, в діях ОСОБА_1 не вбачається події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого саме ст. 173 КпАП України, оскільки нею не встановлено відповідальності за вчинення домашнього насильства проти матері.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що під час судового розгляду не доведено належними і допустимими доказами, за обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. А тому, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею ст. 173 КУпАП.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України" від 09.06.2011 р., заява N 16347/02 та Малофєєва проти Росії" від 30.05.2013 р., заява N 36673/04).

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах "Ірландія проти Сполученого Королівства", "Яременко проти України", "Нечипорук і Йонкало проти України", "Кобець проти України").

Згідно з пунктом першим статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення у діях останнього.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 250, 268, 280, 283, 284, 291 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її постановлення.

Суддя: