ПОСТАНОВА

Справа № 947/7445/22

Провадження № 3/947/2410/22

05.04.2022 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м.Одеси Борщов І.О., розглянувши у приміщені суду справу про адміністративне правопорушення за протоколом серія ВАВ №455495 від 25.03.2022, складений ДОП СП ВП№4 ОРУП№1 ГУНП в Одеській області ст.лейтенантом поліції Циплєнковою І.В. щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 24.03.2022 близько 23.30 год., за адресою АДРЕСА_2 , в парадній будинку, вчинила конфлікт з гр. ОСОБА_2 , під час якого висловлювалася нецензурною лайкою на її адресу, поводилася агресивно, кричала.

ОСОБА_1 до суду на виклик не прибула. Вона була додатково сповіщена через дільничного офіцера поліції.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тому, з огляду на вищевикладене, оскільки ОСОБА_1 не прибула до суду, хоча достовірно знала, що матеріали щодо неї направлені до Київського районного суду м.Одеси, поводячись пасивно, не цікавилася справою щодо неї, будучи додатково сповіщеною через дільничного офіцера поліції, з урахуванням стислих строків розгляду даної категорія справ, справа розглянута без її участі.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення не оспорює.

Винність ОСОБА_1 підтверджується сукупністю доказів, що є у справі: протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом, заявою та поясненнями ОСОБА_2 , поясненнями ОСОБА_1 тощо.

Оскільки ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в громадському місці та вчиняла інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, то вона визнається винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Визначаючи міру відповідальності правопорушника, враховується характер правопорушення, данні про особу винної.

Крім того, відповідно до п.5 ст.35 КпАП України, обставиною, яка обтяжує стягнення, визнається вчинення правопорушення в період дії воєнного стану на території України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.221, 283, 284 КпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, на підставі якої піддати її штрафові в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 119 (Сто дев`ятнадцять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496 (Чотириста дев`яноста шість) грн. 20 коп.

Роз`яснити ОСОБА_1 положення ст.308 КпАП України, згідно якої у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ст.307 КпАП України, а саме не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби. Після чого в порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції протягом десяти діб з моменту її винесення.

Суддя Борщов І. О.