Провадження № 23-з/801/8/22
Головуючий у суді 1-ї інстанції
Доповідач: Копаничук С. Г.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2022 року м. Вінниця

Суддя Вінницького апеляційного суду Копаничук С.Г., розглянувши повторну заяву ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького апеляційного суду Стадника Ігоря Михайловича у справі № 127/34721/21 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 173-2 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 15 лютого 2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та призначено йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 гривень. Вирішено питання судових витрат.

01.04.2022 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповноту з`ясування обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду від 15.02.2022 року скасувати та закрити провадження у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 квітня 2022 року головуючим суддею у даній справі визначено суддю Стадника І. М.

18 квітня 2022 року на адресу Вінницького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Стаднику І. М. з тих підстав, що 28 вересня 2021 року він приймав участь у розгляді справи № 127/8281/21 та прийнятті у ній постанови, яку ОСОБА_1 вважає незаконною, що на його думку, є підставою для відводу судді Стадника І. М.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 19.04.2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Стадника І.М. відмовлено.

19 квітня 2022 року ОСОБА_1 знову звернувся до Вінницького апеляційного суду із заявою про відвід судді Стаднику І.М. з тих підстав, що Вищою радою правосуддя з Апарату Верховної ради України відкрито дисциплінарне провадження відносно судді ОСОБА_2 на підставі ч. 4 ст. 36 КАС України. До зазначеної заяви додав лист ВРП №3-977/21-154/0/9-22 від 13.01.2022 року.

Ознайомившись із поданою заявою, суд вважає, що вона задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід у справах про адміністративні правопорушення.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), суддя може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді заяви ОСОБА_1 про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за таких обставин:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно з частиною п`ятою статті 80 КПК України зазначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

У заяві про відвід від 19.04.2022 року ОСОБА_1 вказав підставою для відводу те, що ВРП з Апарату Верховної Ради України відкрито дисциплінарне провадження відносно судді Вінницького апеляційного суду ОСОБА_2 на підставі ч. 4 ст. 36 КАС України.

Однак, у доданому в якості доказу до вказаної заяви листі ВРП №3-977/21-154/0/9-22 від 13.01.2022 року, зазначено, що розподіл дисциплінарних скарг ОСОБА_1 щодо дисциплінарних проступків суддів зупинено на підставі рішення ВРП №1809/0/15-21 від 05.08.2021 року «Про зупинення розподілу деяких справ (матеріалів) між членами Вищої ради правосуддя».

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України», N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу щодо суб`єктивного критерію, суд дійшов переконання про відсутність підстав стверджувати, що суддя Стадника І. М. виявляє особисту упередженість у цій справі, оскільки безсторонність судді презюмується, а доказів протилежного заявником суду не надано, і судом не встановлено.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Оскільки наведені заявником підстави не містять об`єктивних даних, які б свідчили про упередженість судді Стадника І. М. та є необгрунтованими при розгляді даної справи, суд прийшов до висновку, що передбачених законом підстав для задоволення відводу немає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 245, 246, 283 КУпАП, статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», -

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького апеляційного суду Стадника Ігоря Михайловича у справі № 127/34721/21 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 173-2 КУпАП.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Копаничук С.Г.