П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділу прикордонної служби «Чоп» Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України щодо громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новояворівськ Львівської обл., мешканця АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП,

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення ЗхРУ №010478 від 30.03.2022 вбачається, що о 12 год. 45 хв. 30.03.2022 в міжнародному пункті пропуску для залізничного сполучення пасажирського напрямку «Чоп (Дружба) (тип А)» на виїзд з України прибув громадянин України, який під час здійснення прикордонного контролю пред`явив на паспортний контроль паспортний документ громадянина Угорщини № НОМЕР_1 , виданий 09.12.2019 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час здійснення прикордонного контролю відбулося спрацювання БД 1.2 Індекс «Н» як на громадянина України. Під час проведення заході контролю ІІ лінії п/н «ПД» виникли сумніви щодо дійсності відтиску дато-штампу, який не відповідає встановленому зразку, а саме код ППр у правому нижньому куті нечитабельний, з лівого боку відмітки спеціальне службове поле у формі прямокутника відсутнє, приховане зображення, згідно з перевірки по БД «Ризик» вищевказаний громадянин не перетинав ДКУ. За результатами проведення фільтраційних заходів офіцерами ВВБ спільно з м.д.н. Чоп встановлено, що вищевказаний громадянин є громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та має відповідний паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 18.04.2013 Московським РВ у м. Харкові ГУ ДМС України, тобто вищевказаний громадянин вчинив спробу незаконного перетинання державного кордону без відповідного для громадян Укрнаїни документу, чим порушив порядок перетинання державного кордону громадянами України, передбачений ст. 2, 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», п. 3 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, при цьому від його представника адвоката Талапи Я.В. 06.04.2022 надійшла заява про закриття адміністративного провадження за відсутності події і складу адмініправопорушення.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту вказаної статті та змісту ч. 4 ст. 55 Конституції України випливає, що воля держави, спрямована на припинення протиправних дій, виражена досить чітко, тому що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе тільки на підставах, установлених у законі. Якщо такі підстави відсутні або якщо вина особи у вчиненні діяння з цих підстав не доведена, особу не може бути піддано будь-якому заходу адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За приписами ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 248 КУпАП передбачено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Диспозицією ст. 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу чи без дозволу відповідних органів влади.

Об`єктом даного адміністративного проступку є встановлений порядок управління, а також безпека особи, суспільства і держави. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у перетинанні державного кордону України поза пунктами пропуску, а також у пунктах пропуску через державний кордон України без установлених документів або дозволу відповідних органів державної влади. Під незаконним перетинанням державного кордону громадянами України, іноземними громадянами й особами без громадянства слід розуміти залишення особою території однієї держави і переміщення на територію іншої держави шляхом самовільного (без відповідного документа або відповідного дозволу) перетинання державного кордону України.

Із суб`єктивної сторони незаконне перетинання державного кордону припускає прямий умисел, тобто виражається в умисній формі вини. Особа усвідомлює, що незаконно перетинає кордон і бажає зробити такі протиправні дії.

В розглядуваному протоколі не вказано жодної дії, вчиненої ОСОБА_1 , що підпадає під ознаки об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, а матеріали справи про адміністративне правопорушення, оформлені за результатами вчиненого правопорушення, не містять жодних доказів, що подані ОСОБА_1 документи при спробі перетину державного кордону в міжнародному пункті пропуску для залізничного сполучення пасажирського напрямку «Чоп (Дружба) (тип А)» на виїзді з України 30.03.2022 о 12 год. 45 хв. містять недостовірні відомості про особу та є підробленими чи не дійсними, і такими, що не дають право перетнути кордон України.

Так, при здійсненні прикордонного контролю особа пред`явила паспорт громадянина Угорщини № НОМЕР_1 , виданий 09.12.2019 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і такі його дії кваліфіковано як спроба незаконного перетинання державного кордону, так як в ході проведення фільтраційних заходів офіцерами ВВБ встановлено існування громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого наявний паспортний документ громадянина України.

Суддя враховує, що матеріали даної справи про адміністративне правопорушення не містять жодного доказу того, що паспорт громадянина Угорщини, пред`явлений ОСОБА_3 є підроблений, або містить недостовірні відомості, а тому сам факт пред`явлення документу, який є дійсним (строк чинності до 10 квітня 2029 року) не може вважатися порушенням законодавства та не вважається порушенням правил та порядку перетинання державного кордону України.

Як роз`яснено у п. 4 Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (ст. ст. 1, 3, ч. 2 ст. 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту. Відповідно до п. 4.1 вказаного Рішення процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

При прийнятті рішення суддя також враховує принципи Європейської конвенції про громадянство від 06.11.1997, ратифікованої Україною із застереженням та заявою Законом № 163-V (163-16) від 20.09.2006, згідно з якою Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема ст. 17 відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави учасниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

Статтею 62 Конституції України регламентовано, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги, що у справі відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, приходжу до висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутності у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП

Керуючись ст. ст. 247 п. 1, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.П. Іванов