Справа № 354/197/22
Провадження № 3/354/242/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2022 року м.Яремче

Суддя Яремчанського міського суду Івано-Франківської області Остап`юк М.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , місце роботи: адміністратор бару ВК Хижки, незаміжню, на утриманні неповнолітніх дітей немає, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області Державної податкової служби України до Яремчанського міського суду Івано-Франківської області надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №124 від 21.01.2022, ОСОБА_1 , 21.01.2022 року порушила встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме, на порушення вимог п.п. 11, 12, ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» провела розрахункову операцію через PRO без використання для підакцизних товарів режиму попереднього програмування товарної під категорії згідно УКТ ЗЕД, порушила порядок ведення обліку товарних записів за місцем їх реалізації, здійснила продаж товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.155-1 ч.1 КУпАП.

В судове засідання, ОСОБА_1 , будучи повідомленою про дату та час судового засідання згідно вимог закону, не з`явився. На час розгляду справи причини неявки суду не повідомила, своїм правом на подачу суду письмових пояснень, заперечень не скористалась.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, у зв`язку із відсутністю підтверджуючих доказів про поважність неявки до суду, а також зважаючи на обмеженість строків розгляду справ про адміністративні правопорушення та враховуючи положення ст. 268 КУпАП, які не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.155-1 КУпАП, без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності ОСОБА_1 на основі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши їх у своїй сукупності, приходжу до такого висновку.

Згідно з нормами ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до правил ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, в тому числі:

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями;

вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Вивчивши матеріали адміністративної справи, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, Суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні за наведених вище обставин підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, зокрема даними, які містять протокол про адміністративне правопорушення №124 від 21.01.2022 (а.с.2), акт (довідка) фактичної перевірки від 21.01.2022 (а.с.3-4) та письмові пояснення ОСОБА_1 і опис готівкових коштів, що знаходяться на місці проведення розрахунків (а.с.5).

За таких обставин Суд вважає доведеним те, що ОСОБА_1 порушила встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.155-1 ч.1 КУпАП.

При накладенні на ОСОБА_1 стягнення, Суд згідно з вимогами ст.33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, дані про її особу, яка до адмінвідповідальності притягається вперше.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність є щире каяття.

Обставин, що обтяжують відповідальність, Судом не встановлено.

Враховуючи викладене, Суд вважає необхідним і достатнім призначити ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст.5 вказаного Закону.

Доказів того, що ОСОБА_1 відноситься до осіб, які підлягають звільненню від сплати судового збору Суду не подано, а відтак, з останньої слід стягнути судовий збір за ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст. 9, 33, 155-1, 221, 251, 268, 283-285 КУпАП, п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 85 (вісімдесять п`ять) гривень 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення до виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя: М. В. Остап`юк