Провадження № 3/756/502/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши адміністративні матеріали, відносно

ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , громадянки України, працюючої на посаді керівника ПАТ «ПІОНТЕКС», адреса місця знаходження: м. Київ, вул. Марка Вовчка, 12/14,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 3309/26-15-04-15-22 від 10 листопада 2021 року, встановлено порушення керівником ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме: п. 204.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010, розділу IV Порядку № 21 (зі змінами та доповненнями), що відображено в акті перевірки № 78095/Ж5/26-15-04-15-18/1878348 від 20 жовтня 2021 року за період з 01.08.2021 по 31.08.2021.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася та не повідомила суду про поважні причини свого неприбуття. Суд вважає, що розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 є цілком виправданим, оскільки перенесення розгляду справи призвело б до безпідставного її затягування та порушення вимог ст. 38, 277 КпАП України.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає зазначити наступне.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоячих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозаписуючих засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до положень ч. ч. 2-4 ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З матеріалів, доданих до протоколу, вбачається, що акт про результати камеральної перевірки ПАТ «ПІОНТЕКС» від 20.10.2021 №78095/Ж5/26-15-04-14-18/1878348 складений відносно керівника ОСОБА_1 . При цьому, відсутні докази ознайомлення ОСОБА_1 з протоколом про адміністративне правопорушення. Пояснення ОСОБА_1 щодо інкримінованого їй адміністративного правопорушення в матеріалах справи також відсутні.

Крім того, об`єктивна сторона вищевказаного правопорушення полягає у відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ організацій встановленого порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Як вбачається, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, вона притягається до адміністративної відповідальності як посадова особа - керівник ПАТ «ПІОНТЕКС» (ЄДРПОУ 1878348), однак до матеріалів не долучено доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 є керівником вказаного товариства (не надано копій наказів про прийом на роботу та призначення на посаду особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, її посадової інструкції, тощо). До того ж, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено жодної інформації, щодо ідентифікації особи ОСОБА_1 : відсутня дата народження, по батькові, не зазначено адреси реєстрації чи місця проживання.

Будь-яких інших доказів, які б достовірно засвідчували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину; обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

Враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП слід закрити, за відсутності в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст. 247, статтями 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її постановлення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Ткач