Справа № 567/214/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2022 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Василевич О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції № 3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , громадянина України, неодруженого, непрацюючого (зі слів), призваного на військову службу у Збройні сили України згідно Указу Президента України від 04.03.2022 р. №65/2022, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч.2 ст.187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

(права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст.268 КУпАП та зміст ст.63 Конституції України ОСОБА_1 роз`яснені), -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №408326 від 28.01.2022р. ОСОБА_1 ставиться у провину повторне порушення правил адміністративного нагляду при наступних обставинах ОСОБА_1 , будучи особою щодо якої постановою Острозького районного суду Рівненської області від 10.02.2021 року встановлено адміністративний нагляд строком на один рік із застосуванням обмежень, одним з яких йому заборонено виходити з будинку за місцем проживання з 23 години до 06 години наступного дня, повторно порушив правила адміністративного нагляду, а саме, 23.01.2022 року о 01 год. ОСОБА_1 був відсутній в будинку по місцю свого проживання за адресою АДРЕСА_1 .

В судовому засідані 25.02.2022 р. ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушенн не визнав, заперечив факт порушення ним правил адміністративного нагляду. Пояснив, що йому було відомо про встановлення відносно нього адміністративного нагляду, зокрема, про заборону виходити з будинку за місцем проживання з 23 год. до 06 год. наступного дня. Зазначив, що він проживає у житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 разом з матір`ю ОСОБА_2 та племінницею ОСОБА_3 . Даний житловий будинок умовно складається з двох половин в одній проживає він з матір`ю та в іншій його племінниця. Пояснив, що у його племінниці народився внук та ІНФОРМАЦІЯ_2 він разом із своєю родиною святкували його народження, святкування відбувалося у вищевказаному будинку по місцю його проживання у тій половині будинку, де проживає племінниця ОСОБА_3 . По завершенню святкування він залишився на ночівлю у племінниці та нікуди не покидав місце свого проживання, оскільки знав, що можуть перевірити дотримання ним правил адміністративного нагляду.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні 25.02.2022 р., будучи попередженою про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів, показала, що вона проживає в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 разом з сином ОСОБА_1 та в іншій половині будинку також проживає її онука ОСОБА_3 . Житловий будинок має єдиний адресний номер. Вказала, що у неї народився правнук та 22.01.2022 р. вона разом з родиною святкували народження правнука та під час святкування також був присутній її син ОСОБА_1 . Святкування відбувалося у тій половині житловому будинку, де проживає її онука ОСОБА_3 . До завершення святкування вона пішла відпочивати у свою половину житлового будинку, в якій мешкає, та її син залишився у її онучки ОСОБА_3 . У нічну пору прийшли працівники поліції з метою перевірити місце знаходження її сина ОСОБА_1 , на що вона оглянувши помешкання (половину житлового будинку, в якому проживає з сином) повідомила, що його немає та він знаходиться з другій половині будинку, де святкує з родиною народження правнука.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні 01.04.2022р., будучи попередженою про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів, показала, що вона проживає в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , та в іншій половині будинку також проживає її дядько ОСОБА_1 зі своєю матір`ю ОСОБА_2 . Житловий будинок, не зважаючи на те, що поділений на дві половини, має єдиний адресний номер, без присвоєння таким половинам окремих адрес. Вказала, що у неї народився внук Властислав та 22.01.2022 р. вона разом з родиною святкували його народження, де також був присутній її дядько ОСОБА_1 . Під час святкування він приліг відпочити в іншій кімнаті, де і заснув. Вона не хотіла його будити, а тому він залишився ночувати у її помешканні (тій половині житлового будинку, в якій проживає вона).

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та покази свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вважає, що провадження в справі підлягає закриттю у відповідності до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

У відповідності до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч.1 ст.9 КУпАП).

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, за ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, в якому зазначається суть правопорушення та інші дані, необхідні для розгляду справи. Тобто в такому документі фактично фіксуються беззаперечні дані про вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно п.2 ч.1 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Відповідно до положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Беручи до уваги досліджені у судовому засіданні докази, а також заслухавши пояснення ОСОБА_1 та покази свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, та вина останнього спростовується дослідженими у судовому засіданні доказами, які не викликають сумніву у їх належності та допустимості.

Відповідно до постанови Острозького районного суду Рівненської області від 10.02.2021р. відносно ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на 1 рік із встановленням обмежень, зокрема, заборонено виходити з будинку з 23:00 год. до 06:00 год. наступного дня.

ОСОБА_1 та свідки ОСОБА_2 і ОСОБА_3 у судовому засіданні вказували, що в ніч з 22 на 23 січня 2022 року ОСОБА_1 перебував у житловому будинку по місцю свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , у половині житлового будинку, в якій мешкає ОСОБА_3 , на що вказувала свідок ОСОБА_2 працівникам поліції при перевірці ними місця знаходження у нічний час ОСОБА_1 .

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що працівники поліції, уповноважені здійснювати адміністративний нагляд, будучи проінформованими про місце знаходження ОСОБА_1 , до кінця не переконалися у присутності останнього по місцю його проживання, а тому суд не вбачає достатніх підстав для складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, за відсутності належних та допустимих доказів на підтвердження порушення ОСОБА_1 правил адміністративного нагляду суд не вбачає в діях ОСОБА_4 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП.

У матеріалах справи відсутні достовірні, належні та допустимі докази, які у своїй сукупності беззаперечно б свідчили про те, що ОСОБА_1 порушив правила адміністративного нагляду, зокрема, був відсутній у визначений постановою Острозького районого суду від 10.02.2021 р. час за місцем свого проживаня в АДРЕСА_1 з 23 год. до 06 год. наступного дня.

Згідно положень КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен вжити всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів по справі та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016р., заява №926/08), в яких серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумніви щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст.62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.2 ст.187 КУпАП, що на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП України має наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, 276, 283, 284 КУпАП, -

постановив :

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.187 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуВасилевич О.В.