Справа № 357/304/22
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.02.2022 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Гребінь О. О. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт громадянина України НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , військовослужбовця В/Ч НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.4 ст. 172-11 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії А2167 № 374 від 28.12.2021 року, старший солдат ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 був відрахований з навчання у військовій частині НОМЕР_4 та 23.12.2021 року не прибув з відрядження до військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_2 о 08 год. 00 хв. на шикування, був відсутній без поважних причин до 25.12.2021 року 19 год. 00 хв., в умовах особливого періоду, чим вчинив військове адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 172-11 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-11 КУпАП розглядаються судом протягом доби.

Адміністративний матеріал за ст. 172-11 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 надійшов до суду 31.01.2022, а особа, яка притягується до адміністративної відповідальності в судове засідання не доставлена. Тому, з урахуванням положень ст. 268 КУпАП, щоб ОСОБА_1 мав можливість реалізувати в суді передбачені законом права, якими наділена особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо, останній викликався в судове засідання, однак, до суду не з`явився.

Відповідно до статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

Суд також звертає увагу, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, тому суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Також суд враховує, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, з якою відкладення розгляду має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію було висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» та «Карнаушенко проти України».

Тому, враховуючи, що ОСОБА_1 достеменно знав про розгляд справи відносно нього Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, не цікавився про її хід, із заявами про відкладення розгляду справи не звертався, а також те, що підстави для відкладення розгляду даної справи відсутні, тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши докази, що містяться в справі, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії А2167 № 374 від 28.12.2021 року, письмові пояснення ОСОБА_2 від 27.12.2021, письмові пояснення ОСОБА_3 від 27.12.2021, письмові пояснення ОСОБА_1 від 27.12.2021, копію паспорта, копію військового квитка, службову характеристику від 24.12.2021, медичну характеристику, витяг з наказу №233 від 17.08.2021, копію доповіді №461, копію доповіді №466, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч.4 ст.172-11 КУпАП.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 172-11 КУпАП самовільне залишення військової частини або місця служби військовослужбовцем строкової служби, а також нез`явлення його вчасно без поважних причин на службу у разі звільнення з частини, призначення або переведення, нез`явлення з відрядження, відпустки або з лікувального закладу тривалістю до трьох діб -

тягнуть за собою арешт з утриманням на гауптвахті на строк до п`яти діб.

Діяння, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, -

тягнуть за собою арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Самовільне залишення військової частини або місця служби військовослужбовцем (крім строкової військової служби), а також військовозобов`язаним та резервістом під час проходження зборів, а також нез`явлення його вчасно без поважних причин на військову службу у разі призначення або переведення, нез`явлення з відрядження, відпустки або з лікувального закладу тривалістю до десяти діб, -

тягнуть за собою накладення штрафу від сімдесяти до ста сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк до семи діб.

Діяння, передбачені частинами першою або третьою цієї статті, вчинені в умовах особливого періоду, -

тягнуть за собою накладення штрафу від ста сорока п`яти до двохсот вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Верховний Суд у листі від 13.07.2018 р. № 60-1543/0/2-18 повідомив, що особливий період діє в Україні з 17.03.2014, після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 "Про часткову мобілізацію". Президент України рішення про переведення державних інституцій на функціонування в умовах мирного часу не приймав.

В судовому засіданні було встановлено, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 22.12.2021 року був відрахований з навчання у військовій частині НОМЕР_4 та 23.12.2021 не з`явився з відрядження до військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , та був відсутній на військовій службі без поважних причин до 19 год. 00 хв. 25.12.2021 року, в умовах особливого періоду.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 172-11 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 встановлена та підтверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

При призначенні ОСОБА_1 виду та міри адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, його ставлення до вчиненого.

Обставин, що пом`якшують відповідальність, судом не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 172-11 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та звільнити від сплати судового збору на підставі п.п.12,13 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 33, 34, 35, 40-1, 172-11, 268, 283, 284, 285 КУпАП, ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.172-11 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2465,00 грн. (дві тисячі чотириста шістдесят п`ять грн.).

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяО. О. Гребінь