Справа № 304/488/22 Провадження № 3-зв/304/1/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2022 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., з участю секретаря судового засідання Гавій Л.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника адвоката Ракущинця А.А., потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Гевці Вікторії Миколаївни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, українця, громадянина України,

за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

у провадженні судді Перечинського районного суду Закарпатської області Гевці В.М. знаходиться справа № 304/488/22 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Під час розгляду справи ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді, яку мотивує тим, що за фактом ДТП було відкрито кримінальне провадження за ч. 1 ст. 286 КК України, та в межах досудового розслідування якого прокурором до суду було подано клопотання про накладення арешту на належний йому автомобіль. Вказане клопотання прокурора перебувало на розгляді слідчого судді Гевці В.М. та за результатами розгляду якого 21 січня 2022 року слідчим суддею було винесено ухвалу про залишення клопотання без розгляду. Кримінальне провадження було закрито. Однак на даний час суддя Гевці В.М. здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо тієї самої дорожньо-транспортної пригоди. А тому ОСОБА_1 , посилаючись на чинне національне законодавство України, усталену судову практику ЕСПЛ щодо тлумачення понять «незалежний», «безсторонній» та щодо визначення об`єктивного та суб`єктивного критеріїв неупередженості (безсторонності) судді, з метою виключення будь яких побоювань стосовно безсторонності судді, можливих сумнівів у стороннього спостерігача (сторін судового провадження) в об`єктивності та неупередженості судді, заявляє судді Гевці В.М. відвід, який просить передати на розгляд іншого судді.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 березня 2022 року головуючим з розгляду вказаної заяви про відвід судді Гевці В.М. визначено суддю Ганька І.І.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Ракущинець А.А. заяву про відвід судді Гевці В.М. підтримав, посилаючись на викладені у ній обставини, а також за відсутності у Кодексі України про адміністративні правопорушення норми, що врегульовує питання вирішення відводу судді, просив при розгляді заяви застосувати норми КПК України. Додатково зауважив, що для відводу судді Гевці В.М. наявні виключно процесуальні підстави.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності позицію свого захисника підтримав.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні проти задоволення заяви про відвід заперечила, вважаючи, що будь які сумніви в упередженості судді Гевці В.М. відсутні, а норми КУпАП не містять положень, які б давали підстави для задоволення даної заяви та відповідно відводу головуючого судді.

Заслухавши пояснення учасників розгляду заяви, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення № 304/488/22, а також заяву ОСОБА_1 про відвід судді, суд приходить до таких висновків.

Згідно з вимогами ст. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді, який розглядає справу, відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід, у зв`язку з чим з метою додержання принципу законності судового провадження, суд приходить до висновку про необхідність застосування принципу аналогії закону найбільш близької галузі права кримінального процесуального права та вважає за необхідне керуватись при розгляді даної заяви положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Статтями 81-82 КПК України визначено порядок вирішення питання про відвід та наслідки такого відводу.

У статті 76 КПК України передбачено недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні. Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінально-процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а тому рішення Європейського суду є обов`язковими для виконання судами України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності, відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції, повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Так у своєму рішенні по справі «Фельдман проти України» Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності.

Згідно з п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача.

Розглядаючи питання про відвід судді в справі про адміністративне правопорушення, слід врахувати, що, на виконання вимог ст. 245 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини зазначив, що безсторонність суду, зазвичай, означає відсутність упередженості й включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії. Визначаючи суб`єктивну складову вказаного поняття, ЄСПЛ у справі «Гаусшильдт проти Королівства Данії» вказав, що в процесі об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі, при цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» Європейський суд з прав людини визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено й гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, що можуть бути встановлені та змусити сумніватися в неупередженості судді. В рішенні у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» ЄСПЛ констатував необхідність визначення в кожній окремій справі, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, яка свідчить про небезсторонність суду. Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 у справі № 5-15п12).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Встановлено, що з приводу дорожньо-транспортної пригоди, яка, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 237135 від 24 січня 2022 року, мала місце 27 грудня 2021 року о 19.40 год на автодорозі Львів Самбір Ужгород за участю зокрема, транспортного засобу ОСОБА_1 марки «Дейво Ланос», р/н НОМЕР_1 , та транспортного засобу ОСОБА_2 марки «Хюндай», р/н НОМЕР_2 , слідчим відділом відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області було відкрито кримінальне провадження, відомості про яке 28 грудня 2021 року внесені до ЄРДР за № 0000226 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Крім цього з долученої ОСОБА_1 ухвали слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 21 січня 2022 року видно, що у межах даного кримінального провадження прокурор Бернар В.В. звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке перебувало у провадженні слідчої судді Гевці В.М.

Натомість 21 січня 2022 року вказане кримінальне провадження №0000226 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відносно ОСОБА_1 було закрито органом досудового розслідування на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України через відсутність складу кримінального правопорушення. Також у постанові заступника начальника СВ відділення поліції № 1 вказано на необхідність вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху.

Відтак 24 січня 2022 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 237135, який надійшов на розгляд до Перечинського районного суду та згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 лютого 2022 року такий передано судді Гевці В.М.

Згідно вимог ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Враховуючи наведене та з метою виключення будь-яких сумнівів учасників процесу у об`єктивності, неупередженості, законності та обґрунтованості вирішення справи, а відтак і правосудності судового рішення, з метою гарантування виключення будь-якого сумніву стосовно безсторонності головуючої, недопущення в подальшому невірного сприйняття сторонами судового рішення, а також для забезпечення ефективності розгляду даної справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7, 283, 285 КУпАП, ст. 76, 80-82 КПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

заяву ОСОБА_1 про відвід судді Гевці Вікторії Миколаївни у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про його притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення задовольнити.

Справу про адміністративне правопорушення № 304/488/22 передати до канцелярії суду для визначення іншого судді.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:Ганько І. І.