Справа № 522/4162/22
Провадження № 3/522/4184/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2022 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси, Попревич В.М. розглянувши матеріали по справі про адміністративне правопорушення, які надійшли з ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, щодо:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 304199 від 14 лютого 2022 року, ОСОБА_1 , 14.02.2022 р. приблизно о 11 годині 00 хвилин, знаходячись за адресою: м. Одеса, пл. Старосінна, вчинив відносно перехожих громадян сварку, чим порушив громадський порядок та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив, не зважаючи на положення викладені в ст. 268 КУпАП, суддя приходить до висновку про можливість розгляду протоколу за відсутності особи, з тих підстав, що дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали, які долучені до протоколу, прийшов до висновку, що дана справа підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення, підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 173 КУпАП, адміністративним правопорушенням вважається, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). При цьому дії правопорушника направлені на порушення саме громадського порядку і спокою громадян, у разі якщо умисел особи направлений на спричинення матеріальних збитків конкретній особі, дії такої особи варто кваліфікувати за іншими статтями Кодексу.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

При цьому, відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Згідно з вимогами ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З огляду на презумпцію невинуватості, особа яка притягається до адміністративної відповідальності, вважається невинною доти, поки інше не буде доведено в установленому законом порядку, а всі сумніви повинні трактуватися на корись особи.

В підтвердження провини ОСОБА_1 до протоколу було надано рапорт, письмові пояснення особи, належність яких суддя не міг встановити, так як особа на виклик не з`являється, а працівники поліції після складення щодо нього протоколу не забезпечили її участь для судового розгляду. Інших доказів до суду не надано.

Крім того, в порушення зазначених норм до протоколу не було надано пояснень свідків або інших документів, які б підтверджували вчинення ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так, у протоколі в порушення вимог ст. 256 КУпАП не вказано суб`єктивної сторони у вигляді мотиву направленого на порушення громадського спокою чи порядку.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно зі ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Держава перед застосуванням каральних заходів щодо правопорушників зобов`язана перш за все створити умови для належного виконання особою своїх обов`язків, в даному випадку прийняття чітких законів (підзаконних нормативно-правових актів), які б не підлягали двухзначному трактуванню, створенню і належному веденню електронного реєстру. Покарання не повинно бути застосованим до особи за наявності формальних підстав правопорушення, та повинно бути відповідним вчиненому діянню з урахуванням усіх обставин (суб`єктивних та об`єктивних ознак).

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

За вище викладених обставин, приходжу до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 доадміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, на підставі ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом 10 діб з дня її винесення.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси Віктор ПОПРЕВИЧ