Справа №705/713/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.03.2022 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Уманського ВПД №2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без реєстрації, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 156 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №363036 від 19.01.2021, ОСОБА_1 19.01.2022 о 11 год. 53 хв. в м. Умань по вул. Шевченка,19, здійснювала торгівлю роздрібну цигарками «PARLAMENT» та «Winston» всупереч вимогам ст.15 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», без акцизного збору, чим вчинила правопорушення передбачене ч.1 ст.156 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином за вказаною у протоколі про адміністративне правопорушення адресою.

Статтею 268 КУпАП не передбачено обов`язкової присутності при розгляді справи про адміністративне правопорушення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП, тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ст. ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч.1 ст.156 КУпАП адміністративна відповідальність настає за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних си/гаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Об`єктом правопорушень, передбачених коментованою статтею, є суспільні відносини у сфері торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами, а також у сфері охорони здоров`я населення. Зазначені відносини регулюються зокрема законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів»

Об`єктивна сторона правопорушення за ч.1 ст.156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами без ліцензії або марок акцизного збору.

За вимогами ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами, або рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

При цьому, статтею 1 вказаного Закону визначено, що тютюнові вироби - сигарети з фільтром або без фільтру, цигарки, сигари, сигарили, а також люльковий, нюхальний, смоктальний, жувальний тютюн, махорка та інші вироби з тютюну чи його замінників для куріння, нюхання, смоктання чи жування;

роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування;

ліцензія (спеціальний дозвіл) - це документ державного зразка, який засвідчує право суб`єкта господарювання на провадження одного із зазначених у цьому Законі видів діяльності протягом визначеного строку.

Згідно з ст.17 даного Закону у разі порушення норм цього Закону посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством. До суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів

Відповідно до ст.55 ГК України, суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством. Суб`єктами господарювання є громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Слід також відзначити, що закон передбачає отримання ліцензії на здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами саме суб`єктами господарювання.

Тобто, з аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що адміністративна відповідальність за ч.1 ст.156 КУпАП настає для суб`єктів господарювання, а не для будь-яких інших осіб, зокрема фізичних осіб.

Відповідно до вимог ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення ВАБ №363036 від 19.01.2022, який складений ДОП ВПД №2 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області Брук А., в порушення вимог ч.1 ст.256 КУпАП не зазначено фактичних даних необхідних для вирішення справи, зокрема не викладена суть правопорушення, а саме, чи є ОСОБА_1 суб`єктом господарювання чи його посадовою особою, який здійснює торгівлю тютюновими виробами. Також в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували статус ОСОБА_1 як фізичної особи-підприємця (свідоцтво про реєстрацію, знаходження на обліку платника податків тощо), або як найманого працівника будь-якого суб`єкта господарювання, що не дає можливості встановити чи є ОСОБА_1 суб`єктом правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Між тим, відповідно до наявних матеріалів працівником, який складав протокол, ОСОБА_1 не опитана та будь-яких інших доказів до протоколу не додано, отже не з`ясовано причетність останньої до обставин адміністративного правопорушення.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, до матеріалів справи, окрім протоколу про адміністративне правопорушення не надано жодного іншого доказу, а сам по собі протокол, складений з порушенням норм КУпАП, не може бути беззаперечним доказом вчинення адміністративного правопорушення.

Аналогічна правова позиція зазначена в Постановах Верховного суду України від 30 травня 2018 року у справі №175/1982/16а (2а/175/10/16) та від 26 квітня 2018 року у справі №338/17 адміністративне провадження №К/9901/15804/18, відповідно до яких особа, яка складає протокол та здійснює підготовку матеріалів до розгляду, відповідно до ст.251 КУпАП, має надати - протокол, відеозапис події, фотокартки із відповідними замірами, тощо. Посилання на протокол про адміністративне правопорушення як на беззаперечний доказ вчинення відповідного правопорушення є помилковим, оскільки сам по собі опис адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення. При цьому притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Суддя звертає увагу, що сам факт визнання особою вини у порушенні не може бути достатнім доказом її винуватості і не звільняє працівників поліції від доведення правомірності своїх дій. Постанова ВСУ№ від 15 травня 2019 року у справі №537/2088/17.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

У відповідності до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

При цьому, на підставі задекларованого принципу, що міститься в ст.7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а на обґрунтування провини ОСОБА_1 всупереч вимогам ч.2 ст.251 КУпАП, до протоколу не надано достатніх об`єктивних та безсторонніх доказів, які б дозволили суду на підставі ст.252 КУпАП зробити висновок про доведеність факту вчинення особою інкримінованого правопорушення.

Крім того, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Викладені обставини дають суду правову підставу дійти висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.7, 9, 245, 251, 280, 283, 284, 294, п.1 ст.247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками ч.1 ст.156 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський