Спарва№ 308/512/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи що надійшла із ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №802268 від 06.01.2022 вбачається, що 04.01.2022 року близько 11:00 год., гр.. ОСОБА_1 за місцем свого проживання, а саме АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї дружини гр.. ОСОБА_2 насильство в сім`ї, а саме умисні дії фізичного характеру, чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

У судові засідання, призначені неодноразово, ОСОБА_1 , не з`явився, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, обставини, які б свідчили про поважність причин його неявки суду невідомі. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення останньому було повідомлено про те, що розгляд справи має відбутися в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, повістки про виклик до суду надсилалися на адресу зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення. Окрім того, інформація про дату та час про розгляд справи, а також оголошення про виклик її в судове засідання з зазначенням дати та часу судового засідання розміщено на веб-порталі Судової влади України, на офіційному сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за посиланням https://zka.court.gov.ua/sud4806/gromadyanam/vukluku/

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить наступного висновку

У судові засідання, призначені неодноразово, ОСОБА_3 , не з`явився, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, обставини, які б свідчили про поважність причин його неявки суду невідомі. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення останньому було повідомлено про те, що розгляд справи має відбутися в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, повістки про виклик до суду надсилалися на адресу зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення. Окрім того, інформація про дату та час про розгляд справи, а також оголошення про виклик її в судове засідання з зазначенням дати та часу судового засідання розміщено на веб-порталі Судової влади України, на офіційному сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за посиланням https://zka.court.gov.ua/sud4806/gromadyanam/vukluku/

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить наступного висновку:

Згідно з ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За приписами ст.245КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Як встановлено суддею, особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення не дотримано вимоги ст. 256 КУпАП, згідно з якими у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Виходячи із змісту ст. ст.254,279КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та одних із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно зі ст.251КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що відносно ОСОБА_1 , складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а саме за те, що він 04.01.2022 року близько 11:00 год., за місцем свого проживання, а саме АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї дружини гр.. ОСОБА_2 насильство в сім`ї , а саме умисні дії зичного характеру, чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Матеріали справи містять письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 . Зі місту пояснень вбачається, що її чоловік ОСОБА_1 , перебуваючи за їх спільним місцем проживання 04.01.2022 наніс їй один удар кулаком в область носа ( в результаті чого в неї з носа текла кров), один удар долонею у голову, а саме у вухо та декілька ударів кулаком в область хребта.

У своїх письмових поясненнях, ОСОБА_1 підтвердив факт того, що вдарив дружину.

Матеріали справи містять протокол про вчинене кримінальне правопорушення ( або таке , що готується) від 04.01.2022, заявником є ОСОБА_2 . Так, потерпіла просить прийняти міри до її чоловіка, гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який близького 11 год. 04.01.2022 наніс їй тілесні ушкодження за місцем проживання.

Також до матеріалів справи додано рапорт від 04.01.2022, про прийняття заяви на телефон 102, де вказано подія: ІНШІ ТІЛЕСНІ УШКОДЖЕННЯ. Заявник Ходанич (З ОРГАНІВ ОХОРОНИ ЗДОРОВ`Я) про те, що до приймальні ЦРЛ звернулася ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає, АДРЕСА_1 . Зі слів потерпілої отримала т/у по місцю проживання, побив чоловік. Діагноз: краєвий перелом спинки носа, забій раковини зліва, забій підшкірна гематома скроневої ділянки справа.

Згідно наявної в матеріалах справи довідки лікуючого лікаря, яка видана ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 05.01.2022, основний діагноз: Перелом спинки носа. Забій м`яких тканин спинки носа. ….

Згідно листа начальника сектору дізнання ВП № Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта О.Качур, матеріали ІТС ІПНП за №69 від 04.01.2022 направлено для прийняття рішення про наявність чи відсутність складу кримінального правопорушення до ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області. Де також вказано про можливість складання адміністративного протоколу за ст. 173-2 КУпАП.

Відомостей про прийняте рішення в порядку КПК України матеріали справи не містять.

Окрім того матеріали справи містять заяву потерпілої про її небажання бути учасником кримінальної справи, та відмову від проходження СМЕ.

Таким чином потерпіла отримана тілесні ушкодження, разом із тим від проходження СМЕ відмовилася.

Відповідно до ст. 121 КК України передбачено відповідальність за умисне тяжке тілесне ушкодження. Стаття 122 КК України передбачає покарання за умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження. Відповідно до ст. 125 КК України передбачено відповідальність за умисне легке тілесне ушкодження, а ст. 126 за побої і мордування.

Відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджені наказом Міністерства охорони здоров`я від 17.01.1995 № 6, ознаками ушкодження середньої тяжкості є: відсутність небезпеки для життя; відсутність ознак тяжких тілесних ушкоджень; тривалий розлад здоров`я; стійка втрата працездатності менш ніж на третину.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, умисне тяжке тілесне ушкодження умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя.

Небезпечними для життя є ушкодження, що в момент заподіяння (завдання) чи в клінічному перебігу через різні проміжки часу спричиняють загрозливі для життя явища і котрі без надання медичної допомоги, за звичайним своїм перебігом, закінчуються чи можуть закінчитися смертю.

Запобігання смерті, що обумовлене наданням медичної допомоги, не повинно братися до уваги при оцінюванні загрози для життя таких ушкоджень. Загрозливий для життя стан, який розвивається в клінічному перебігу ушкоджень, незалежно від проміжку часу, що минув після його заподіяння, повинен перебувати з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку.

Відповідно до ч.1 ст. 477 КПК України, кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочате слідчим, дізнавачем, прокурором лише на підставі заяви потерпілого щодо кримінальних правопорушень, передбачених і тому числі і : 1) частиною першою статті 122 (умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження без обтяжуючих обставин), статтею 125 (умисне легке тілесне ушкодження), частиною першою статті 126 (умисне завдання удару, побоїв або вчинення інших насильницьких дій, без обтяжуючих обставин), статтею 126-1 (домашнє насильство), частиною першою статті 129 (погроза вбивством без обтяжуючих обставин).

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до принципу юридичної відповідальності "non bis in idem" особа не може бути притягнута до юридичної відповідальності за одне й те саме правопорушення.

Цей принцип закріплено в ст. 61 Конституції України, згідно з якою ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.? ?

Стаття 4 Протоколу № 7 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантує, що нікого не може бути вдруге притягнуто до суду або покарано в порядку кримінального провадження під юрисдикцією однієї і тієї самої держави за правопорушення, за яке його вже було остаточно виправдано або засуджено відповідно до закону та кримінальної процедури цієї держави.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Ігор Тарасов проти України" зазначив, що ст. 4 Протоколу 7 слід розуміти як заборону кримінального переслідування або судового розгляду у справі щодо другого "правопорушення", якщо вони витікають з ідентичних, або по суті одних і тих самих фактів (одне й те саме місце, однин і той самий час, та сама поведінка особи). Високий суд констатував порушення ст. 4 Протоколу 7 у зв`язку з притягненням особи до кримінальної відповідальності після накладення неї адміністративного стягнення фактично за те саме діяння

Відповідно до статті 1732 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі - умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в: умисному вчиненні будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого; невиконанні термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений; неповідомленні уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення термінового заборонного припису.

Фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Пихологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Економічне насильство - форма домашнього насильства, що включає умисне позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, коштів чи документів або можливості користуватися ними, залишення без догляду чи піклування, перешкоджання в отриманні необхідних послуг з лікування чи реабілітації, заборону працювати, примушування до праці, заборону навчатися та інші правопорушення економічного характеру (стаття 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству").

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування. При цьому, КУпАП не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування, суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Матеріали справи не містять відомостей щодо внесення відомостей про подію, що мата місце 04.01.2022 та в ході якої потерпіла отримала тілесні ушкодження серед яких і перелом стінки носа, забої м`яких тканин… Натомість ч.1 ст. 172-2 КупАП, передбачає відповідальність саме за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру. При цьому, застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень.

Слід зазначити, що потерпіла ОСОБА_2 , подала заяву згідно якої не бажає бути учасником кримінального провадження. Разом із тим, відповідно до п.7 ч. 1 ст. 284 КПК України, потерпілий, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представник відмовився від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення, крім кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, пов`язаного з домашнім насильством.

Таким чином вважаю, що матеріали справи не містять всіх обставин, що мають значення для прийняття законного та обґрунтованого рішення, а обставини встановлені матеріалами справи мають ретельно перевірятися в порядку, визначеному КПК України. За наведеного, вважаю що в діях осіб є ознаки кримінального правопорушення, а тому провадження по справі слід закрити на підставі ст. 253 КУпАП та передати матеріали до органу досудового розслідування ВП №1Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до п.3 ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 253, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст. 173-2 КУпАП - закрити.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст.253 КУпАП передати до ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, як такі, що мають ознаки кримінального правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош