П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., розглянувши матеріали справ, які надійшли з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, за ч. 2 ст.187 КУпАП,

встановив:

09.02.2022 року о 05 год. 44 хв. ОСОБА_1 , щодо якого ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.08.2021 року встановлено адміністративний нагляд, був відсутній за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду, відповідно до яких ОСОБА_1 заборонено залишати житло з 22 год. до 06 год. ранку.

В судові засідання, призначені на 18.02.2022, 18.02.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був неодноразово повідомлений шляхом направлення судових повісток.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Незважаючи на виклики суду, ОСОБА_1 станом судового провадження не цікавився, в судове засідання не з`являвся.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №450883 від 10.02.2022 року, рапортом працівника поліції, копією ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.08.2021 року, відповідно до якої відносно ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на один рік та застосовано обмеження, в тому числі заборонено вихід з будинку АДРЕСА_1 , з 22 год. до 6 год. наступної доби; копією постанови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.01.2021 по справі № 308/13244/20, відповідно до якої ОСОБА_1 визнаний винним за ч.1ст.187 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до переконання, що своїм діянням ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП, а саме: порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу, вчинене повторно протягом року після накладання адміністративного стягнення.

Обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до статті 34 КУпАП не встановлено. Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до статті 35 КУпАП не встановлено.

При призначенні адміністративного стягнення суддя виходить із змісту ст.33 КУпАП України і враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, доходить висновку, що за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією статті, в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до положень ст. 40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення в разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 40-1, 187, ст. ст.283-284,287, 294 КУпАП,-

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 /сто сімдесят/ гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 496,20 гривень судового збору.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

В порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу в разі несплати правопорушником штрафу у строк штраф стягується у подвійному розмірі штрафу, визначеного у відповідній статті Кодексу України про адміністративні правопорушення та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Олена ГОЛЯНА