Єдиний унікальний номер: 379/258/22
Провадження № 3/379/192/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2022 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович, розглянувши матеріали справи, що надійшли від відділення поліції № 2 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.03.2022 до Таращанського районного суду Київської області від відділення поліції № 2 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 869044, складеного 23.03.2022 ДОП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції Василевським І.А. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу, 22.03.2022 близько 16:00 год. громадянин ОСОБА_1 перебуваючи в приміщенні Дубівської сільської ради голосно кричав та поводив себе неадекватно, а також в мережі Facebook виражався нецензурною лексикою відносно місцевої влади, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав повністю. Пояснив, що ходив у сільраду з жінкою та дитиною, отже при дитині він не міг хуліганити.

Допитана в якості свідка жінка ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що пару днів назад разом з чоловіком та дитиною ходили в сільраду написати заяву щоб чоловіка не забирали на військову службу, оскільки у них багатодітна сім`я. Зайшли у міськраду, звернулись до ОСОБА_3 , яка надала зразок заяви, в якому було написано «Шановний пане ОСОБА_4 ». Оскільки у чоловіка конфлікт з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , чоловік не хотів писати по зразку, тому вийшов з кабінету. Чоловік не обзивався, не лаявся, руками не махав. Потім чоловік щось написав в інтернеті.

Свідок ОСОБА_3 пояснила, що ОСОБА_1 , в приміщенні колишньої Дубівської сільради громадський порядок не порушував, не кричав.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУПАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Зі змісту протоколу серія ВАБ № 869044, складеного 23.03.2022 ДОП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції Василевським І.А. не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства - порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки старшим лейтенантом поліції при складані протоколу не було вказано ознак складу правопорушення, як того вимагає законодавство, обставини вчинення правопорушення та чи насправді дії ОСОБА_1 порушили спокій громадян та громадський порядок в приміщені Дубівської сільської ради. Тобто, не зазначено значущих ознак складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме - чи порушив ОСОБА_1 своїми діями громадський порядок.

В порушення вимог ст.256 Кодексу України про адміністративне правопорушення у складеному протоколі вказано що правопорушення було вчинено в мережі Facebook, а саме: виражався нецензурною лексикою відносно місцевої влади. Матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б указували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції статті 173 КУпАП, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства, оскільки для кваліфікації дій особи за ст.173 КУпАП місцем вчинення мають бути громадські місця.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та на вокзалів. Слід зазначити, що на виконання доручення Прем`єр-міністра України Міністерство охорони здоров`я надало роз`яснення що таке «громадське місце», де необхідно носити маски чи респіратори у зв`язку з поширенням коронавірусної інфекції відповідно до постанови №211. Згідно якого надано визначення поняттю «громадське місце», а саме: Громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Також це: ліфти і таксофони; приміщення та території закладів охорони здоров`я; приміщення та території навчальних закладів; дитячі майданчики; приміщення та території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту; під`їзди житлових будинків; підземні переходи; транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів; приміщення закладів ресторанного господарства; приміщення об`єктів культурного призначення; приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів тощо. Опосередковано громадські місця також визначаються у статті 178 Кодексу: вулиці, закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення).

Згідно вимог ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою не винуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права, конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Такі недоліки не дають можливості повно та всебічно оцінити обставини справи і надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення особи до відповідальності, оскільки вказівка на громадське місце та підтвердження факту порушення громадського порядку є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Більш того, свідок ОСОБА_3 пояснила, що порушення громадського порядку в сільській раді не було, що фактично виключає таку кваліфікуючу обставину, як вчинення хуліганських дій в громадському місці. Також не містять матеріали справи й свідків вчинення ОСОБА_1 , хуліганських дій у приміщенні Дубівської сільської ради.

Образа в мережі Facebook не охоплюється диспозицією ст. ст.173 КУпАП, захист порушених прав можливий у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу, виноситься постанова про закриття справи.

Враховуючи вище наведене, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити.

Керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 173, 247, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя: В. І. Зінкін