ПОСТАНОВА

іменем України

09 лютого 2022 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Таус М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який мешкає у АДРЕСА_1 , заст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 303071 від 15.12.2021 року, 14 грудня 2021 року близько 22 год 15 хв в м.Дніпро по вул.Набережна Заводська, 55 на АЗС «ЮКОН» гр. ОСОБА_1 , висловлювався нецензурною лайкою, погрожував працівникам АЗС «ЮКОН» пошкодженням майна, що належить АЗС «ЮКОН», в подальшому взяв до рук вогнегасник та почав його розпилювати, при цьому знаходився з явними ознаками алкогольного сп`яніння, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав та суду пояснив, що дійсно перебував 14 грудня 2021 року близько 22 год 15 хв в м.Дніпро по вул.Набережна Заводська, 55 на АЗС «ЮКОН» разом з компанію знайомих, де в малознайомого йому чоловіка на ім`я ОСОБА_2 виник конфлікт з касиром АЗС «ЮКОН», яка зробила йому зауваження. Після чого даний чоловік взяв до рук вогнегасник та почав його розпилювати. Окрім того, ОСОБА_1 заперечив факт висловлювання нецензурною лайкою на адресу працівників АЗС «ЮКОН», а також факт погрози пошкодженням майна, при цьому наголосив, що вказані дії були вчинені малознайомим йому чоловіком на ім`я ОСОБА_2 .

У судовому засіданні свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що 14 грудня 2021 близько 22 год 15 хв до приміщення АЗС «ЮКОН», що знаходиться за адресою м.Дніпро по вул.Набережна Заводська, 55 зайшли троє чоловіків, які придбали алкогольні напої та почали їх розпивати та касир АЗС «ЮКОН зробила їм зауваження, попрохавши залишити приміщення АЗС, на що вказані чоловіки відповіли нецензурною лайкою. Після чого, один з чоловіків повідомив, що на території АЗС пожежа, взяв вогнегасник та почав його розпилювати. При цьому, свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні повідомив, що розпилював вогнегасник не ОСОБА_1 , а інший чоловік.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Слід зазначити, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, коли кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Санкція ст. 173 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Водночас, до матеріалів справи, співробітниками поліції, не долучено належних та достатніх доказів вчинення саме ОСОБА_1 дій, які б вказували на порушення ним громадського порядку, зокрема відсутні відеозаписи, які б свідчили про вчинення останнім дій, які передбачені ст.173 КУпАП. Таким чином, доказів, які б доводили неправомірну поведінку саме ОСОБА_1 у громадському місці, у матеріалах справи не має, враховуючи й також пояснення свідка ОСОБА_3 , який суду пояснив, що вказані дії, в яких звинувачений ОСОБА_1 вчинив не він, а інший чоловік.

Таким чином, факти, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Сукупність вказаних обставин свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення в частині встановлення вини ОСОБА_1 не підтверджені в повній мірі належними і допустимими доказами, що виключає адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, оскільки відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог п. 1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження по даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Апеляційна скарга, подаються до відповідного апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя М.М. Таус