ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/185/22
провадження 3/0187/146/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2022 р. Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Соловйов І.М., розглянувши матеріал, що надійшов з Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ; одружена; працює на посаді головного бухгалтера Дочірнього підприємства "Пересувна Механізована Колона № 43" Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" (); паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий 27.09.2002 Петриківським РВ МУ УМВС України в Дніпропетровській області; РНОКПП НОМЕР_2 ;

за порушення частини 1 статті 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

Встановив:

10.02.2022 до суду надійшов протокол №3159/04-36-04-08-09/01035638 від 03.02.2022 стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення ч.1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), про те, що посадова особа ОСОБА_1 головний бухгалтер ДП "ПМК №43" ТДВ "Трест «Дніпроводбуд" вчинила правопорушення, а саме неподання платіжного доручення до установи банку на перерахування належної до сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по земельному податку по Податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) на 2021 рік № від 17.02.2021 у сумі 6022,93 грн., а саме терміном сплати 30.12.2021, про що складено акт камеральної перевірки від 20.01.2022 №1821/04-36-04-08-09/01035638; порушено п.287.3 ст.287 Податкового Кодексу України.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася, про причини свої неявки не повідомила.

Суд зазначає, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи, також включається: складність справи; поведінка заявника; поведінка органів державної влади; важливість справи для заявника. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. При цьому, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання без поважних причин, судом визнано можливим розглянути справу у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255КУпАП та не може бути перекладено на суд.

За вимогами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За загальними положеннями притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Диспозиція частини першої статті 163-2 КУпАП передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Тобто, суб`єктом даного правопорушення є відповідна посадова особа підприємства.

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.

Для забезпечення ведення бухгалтерського обліку з дотриманням вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підприємство самостійно обирає форми його організації, зокрема, або шляхом введення посади чи служби бухгалтерів, користуватися послугами спеціаліста, самостійне ведення бухгалтерії власником або керівником, або ведення на договірних засадах бухгалтерського обліку централізованою бухгалтерією або підприємством, суб`єктом підприємницької діяльності, самозайнятою особою, що провадять діяльність у сфері бухгалтерського обліку та/або аудиторської діяльності.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Дочірнього підприємства "Пересувна Механізована Колона № 43" Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" () в графі «Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи» значиться керівник/представник ОСОБА_2 .

Відомостей про представника підприємства - Довгалюк Л.В., реєстр не містить.

В акті про результати камеральної перевірки зазначається лише про наявність в базах даних інформації, а саме перевірка податкової декларації з плати за землю (земельний податок та або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) на 2021 рік № від 17.02.2021, яка стала підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення. Однак будь-яких документів (окрім протоколу та акта про перевірку), зокрема наказ про призначення на посаду, наказ про покладення обов`язків, посадова інструкція тощо, які б вказували на наявність у ОСОБА_1 повноважень щодо підготовки та подання відповідних платіжних доручень, до суду не надано. При цьому, що протокол, що акт перевірки є актами, які лише фіксують факт порушення.

У зв`язку з цим, суд позбавлений можливості встановити, що саме ОСОБА_1 є тією посадовою особою, на яку покладено обов`язок подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), тобто суб`єктом адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

Конвенція для кримінального провадження поширюється Європейським судом з прав людини й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України», рішення від 09.06.2011, заява №16347/02).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП, а тому на підставі п.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю через відсутність складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247, 265, 280, 283-285, 289, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження стосовно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення №3159/04-36-04-08-09/01035638 від 03.02.2022 закрити в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Петриківський районний суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги в десяти денний строк з дня винесення постанови.

Суддя І. М. Соловйов