Справа № 761/160/22
Провадження № 3/761/1083/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 року

Суддя Шевченківського районного суду міста Києва Щебуняєва Л.Л., при секретарі- Басараба К.Ю., за участю: особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності-адвоката Олійника Я.А., прокурора Офісу Генерального прокурора Прокопова О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Пирятин , Полтавської області, громадянки України, голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, зареєстрованої та проживаючої за адресою : АДРЕСА_1 ,

-у вчиненні адміністративних правопорушень , передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 33-02/921 від 22 грудня 2021 року,ОСОБА_1 , обіймаючи посаду голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , всупереч вимогам п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про реальний конфлікт інтересів, який виник у зв`язку з необхідністю підписання наказів від 24 квітня 2020 року №86-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2020 року», від 25 травня 2020 року №96-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2020 року», від 22 червня 2020 року №278-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у червні 2020 року», від 21 серпня 2020 року №324-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у серпні 2020 року», від 25 вересня 2020 року №346-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у вересні 2020 року», від 26 жовтня 2020 року №363-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у жовтні 2020 року», від 23 листопада 2020 року

№372-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у листопаді 2020 року», від 23 грудня 2020 року №392-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у грудні 2020 року», від 25 лютого 2021 року №28-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у лютому 2021 року», від 25 березня 2021 року №33-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у березні 2021 року», від 27 квітня 2021 року №55-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2021 року», від 26 травня 2021 року №223-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2021 року», якими встановлено розмір премії, зокрема і їй, як голові, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 33-02/922 від 22 грудня 2021 року,ОСОБА_1 , обіймаючи посаду голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, всупереч вимогам п.3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», 24 квітня 2020 року, 25 травня 2020 року, 22 червня 2020 року, 21 серпня 2020 року, 25 вересня 2020 року, 26 жовтня 2020 року, 23 листопада 2020 року, 23 грудня 2020 року, 25 лютого 2021 року, 25 березня 2021 року, 27 квітня 2021 року, 26 травня 2021 року прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписала накази від 24 квітня 2020 року №86-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2020 року», від 25 травня 2020 року №96-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2020 року», від 22 червня 2020 року №278-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у червні 2020 року», від 21 серпня 2020 року №324-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у серпні 2020 року», від 25 вересня 2020 року №346-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у вересні 2020 року», від 26 жовтня 2020 року №363-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у жовтні 2020 року», від 23 листопада 2020 року №372-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у листопаді 2020 року», від 23 грудня 2020 року №392-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у грудні 2020 року», від 25 лютого 2021 року №28-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у лютому 2021 року», від 25 березня 2021 року №33-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у березні 2021 року», від 27 квітня 2021 року №55-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2021 року», від 26 травня 2021 року №223-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2021 року» , якими встановлено розмір премії , зокрема і їй , як голові, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 січня 2022 року , вищевказані справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 ,відповідно до вимог ст. 36 КУпАП, об`єднані в одне провадження.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не визнала себе винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, просила закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо неї на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в її діях складу вищевказаних адміністративних правопорушень . Вказує, що відповідно до Рішення №536 від 22 квітня 2020 року Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення її обрано головою Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Нарахування премій членам Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення відбувалося на підставі чинного законодавства, зокрема, постанови Кабінету Міністрів України від 28 липня 2016 року №304 (зі змінами), Положення про преміювання працівників Національної ради. Премії членам Національної ради нараховувались та виплачувались з бюджетних асигнувань на утримання і забезпечення діяльності Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , у межах коштів , передбачених у кошторисі на преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення і в межах затвердженого фонду оплати праці. Накази щодо преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ,у яких серед іншого вказано щодо преміювання голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, - від №24 квітня 2020 року №86-к , від 25 травня 2020 року №96-к , від 22 червня 2020 року №278-к , від 21 серпня 2020 року №324-к, від 25 вересня 2020 року №346-к , від 26 жовтня 2020 року №363-к , від 23 листопада 2020 року №372-к , від 23 грудня 2020 року №392-к , від 25 лютого 2021 року №28-к, від 25 березня 2021 року №33-к , від 27 квітня 2021 року №55-к , від 26 травня 2021 року №223-к,нею, як головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, підписано в межах своїх повноважень, на підставі та у спосіб прямо передбачений законом, в межах коштів , передбачених у кошторисі на преміювання працівників Національної ради і в межах затвердженого фонду оплати праці, за відсутності реального конфлікту інтересів.

Представник особи,яка притягається до адміністративної відповідальності-адвокат Олійник Я.А. просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, з підстав вказаних останньою.

Прокурор Офісу Генерального прокурора Прокопов О.Е. вважав доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, просив застосувати щодо ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафа.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності,її представника, з`ясувавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, з огляду на таке .

Стаття 129 Конституції України передбачає,що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна,винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність,яка посягає на громадський порядок, власність,права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні,чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини,що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену ст. 172-7 КУпАП.

При цьому відповідно до диспозиції ч. 1 ст.172-7 КУпАП відповідальність за нею настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

В той же час, вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів утворює склад правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно вчиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно примітки до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення №536 від 22 квітня 2020 року ОСОБА_1 обрано головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення.

Тобто, ОСОБА_1 , будучи головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, є суб`єктом, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно до ч.2 ст. 9 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , зокрема організує діяльність Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення,а також здійснює інші повноваження , передбачені цим Законом і актами Національної ради , прийнятими відповідно до нього.

Частина 7 ст. 9 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» передбачає, що голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення є розпорядником бюджетних асигнувань на утримання і забезпечення діяльності Національної ради та, на підставі рішень Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, позабюджетних коштів, інших коштів, що надійшли на рахунок Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення з джерел, не заборонених законодавством України.

Відповідно до абз.3 ч.11 ст. 7 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» членам Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення можуть встановлюватися наказом голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення надбавки, доплати премії та інші виплати в межах відповідних бюджетних призначень, у порядку і розмірах, визначених Кабінетом Міністрів України . Загальний розмір премій , які може отримати голова, перший заступник голови, заступник голови, відповідальний секретар , член Національної ради за рік, не може перевищувати 30 відсотків фонду його посадового окладу за рік.

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» від 20 квітня 2016 року №304 передбачено, що керівним працівникам , зокрема, виплачується премія відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи у межах коштів, передбачених у кошторисі на преміювання працівників відповідного органу.

Відповідно до абз.1 п.4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» від 20 квітня 2016 року №304 рішення про виплату та конкретний розмір надбавки за вислугу років,надбавки за інтенсивність праці, премії, матеріальної допомоги на оздоровлення , матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань приймається в порядку , установленому керівником відповідного органу, в межах затвердженого фонду оплати праці.

Наказом керівника апарату Національної ради з питань телебачення і радіомовлення від 19 грудня 2016 року №362-к затверджено Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, яке діє до цього часу.

Вказаним Положенням визначено порядок та умови преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, в тому числі преміювання голови,членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення.

Так, згідно п.1.3Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення членам Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення може встановлюватись премія відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи у межах коштів, передбачених у кошторисі на преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення.

Так, згідно п.1.4 Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення встановлення премії голові, першому заступнику голови,заступнику голови та іншим членам Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення здійснюється головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення у розмірі відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час. Встановлення премій керівнику апарату здійснюється головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення у розмірі відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час.

Пункт 1.5 вищевказаного Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення передбачає, що розмір премій членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення та керівника апарату встановлюється головою Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення шляхом видання відповідного наказу.

Таким чином, ОСОБА_1 , як голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, мала передбачені законом повноваження щодо преміювання голови,членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення шляхом видання наказів про їх преміювання , у тому числі щодо преміювання і себе, як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення.

Реалізуючи ці повноваження, ОСОБА_1 , як голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, видаваланакази : від 24 квітня 2020 року №86-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2020 року», від 25 травня 2020 року №96-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2020 року», від 22 червня 2020 року №278-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у червні 2020 року», від 21 серпня 2020 року №324-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у серпні 2020 року», від 25 вересня 2020 року №346-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у вересні 2020 року», від 26 жовтня 2020 року №363-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у жовтні 2020 року», від 23 листопада 2020 року №372-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у листопаді 2020 року», від 23 грудня 2020 року №392-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у грудні 2020 року», від 25 лютого 2021 року №28-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у лютому 2021 року», від 25 березня 2021 року №33-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у березні 2021 року», від 27 квітня 2021 року №55-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2021 року», від 26 травня 2021 року №223-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2021 року», відповідно яких, серед іншого, зазначено і про преміювання голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Слід зауважити, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року N 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Отже, для висновку про наявність в особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: 1) наявність в особи приватного інтересу ; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями ; 3) наявність впливу цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість рішення ; 4)наявність повноважень на прийняття рішення.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Відповідно до викладеного в протоколах про адміністративне правопорушення за ч.1, ч. 2 ст.172-7 КУпАП формулювання обвинувачення, у голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ОСОБА_1 під час прийняття рішень щодо матеріального стимулювання голови, першого заступника голови, заступника голови та інших членів , керівника апарату Національної ради , закріплених наказами від 24 квітня 2020 року №86-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2020 року», від 25 травня 2020 року №96-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2020 року», від 22 червня 2020 року №278-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у червні 2020 року», від 21 серпня 2020 року №324-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у серпні 2020 року», від 25 вересня 2020 року №346-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у вересні 2020 року», від 26 жовтня 2020 року №363-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у жовтні 2020 року», від 23 листопада 2020 року №372-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у листопаді 2020 року», від 23 грудня 2020 року №392-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у грудні 2020 року», від 25 лютого 2021 року №28-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у лютому 2021 року», від 25 березня 2021 року №33-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у березні 2021 року», від 27 квітня 2021 року №55-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2021 року», від 26 травня 2021 року №223-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2021 року» , в частині преміювання самої себе як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, був наявний приватний інтерес, який полягав у прагненні останньої отримати максимально можливу матеріальну винагороду та покращити своє матеріальне становище.

В той же час відповідно до стандартів, визначених у рішеннях Європейського суду з прав людини «Абрамян проти Росії», «Пелісьє та Сассі проти Франції» «Маттоціа проти Італії» висунуте обвинувачення повинно бути конкретним та зрозумілим. Тобто наявність у правопорушника факту приватного інтересу має бути чітко сформульованим (артикульованим) та визначеним.

Для притягнення особи до відповідальності за ч. 1 ст.172-7 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення формулювання наявності приватного інтересу повинно бути викладено конкретно по відношенню до вчинення суб`єктом відповідальності дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, має бути встановлено наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу під час підписання вищевказаних наказів про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, в тому числі і щодо преміювання себе, як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, згідно вказаних наказів, в той час як для правильного вирішення справи, для кваліфікації рішення, як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має бути встановлено наявність обов`язкової сукупності таких фактів, як: наявність у ОСОБА_1 факту приватного інтересу; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими обов`язками ОСОБА_1 як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення щодо преміювання голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення, при цьому така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність і неупередженість рішення.

Разом з цим, протоколи про адміністративні правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 , не містять даних, в чому саме полягає суперечність між приватним інтересом і службовими повноваженнями ОСОБА_1 та її вплив на прийняття рішень, а лише узагальнено зазначено про наявність в діях ОСОБА_1 суперечності між приватним інтересом та її службовими повноваженнями , яка вплинула на прийняття нею зазначених рішень .

Відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення, складених відносно ОСОБА_1 , встановлений лише факт наявності у ОСОБА_1 повноважень на прийняття рішення про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , в тому числі преміювання щодо себе, як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення.

Суд звертає увагу на те, що за обставинами даної справи преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, в тому числі преміювання ОСОБА_1 , як голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, відбувалося з дотриманням вимог Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення», постанови Кабінету Міністрів України «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» від 20 квітня 2016 року №304 , Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, затвердженого наказом від 19 грудня 2016 року №362-к.

При цьому преміювання здійснювалось у межах фонду оплати праці , наявного в Національній раді України з питань телебачення і радіомовлення,у межах коштів, передбачених у кошторисі на преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , з дотриманням Положення про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення , при здійсненні повноважень голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення діяла в межах, на підставі та у спосіб прямо передбачений законом, розмір премії в кожному випадку, у тому числі і голові Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, визначався на підставі розрахунку відповідних служб в межах фонду оплати праці, кошторису, з дотриманням вимог, встановлених Положенням про преміювання працівників Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, що підтверджується матеріалами справи.

Також суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 , як голова Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення могла впливати на винесення наказів про преміювання щодо себе, інших членів Національної ради за відсутності законних для цього підстав. Таких доказів не надано і під час судового розгляду справи.

За відсутності встановлення інших наведених вище фактів особа не може бути притягнута до адміністративної відповідальності за вчинення інкримінованих їй правопорушень поза розумним сумнівом.

З огляду на викладене, суд вважає, що ОСОБА_1 здійснювала підписання наказів від 24 квітня 2020 року №86-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2020 року», від 25 травня 2020 року №96-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2020 року», від 22 червня 2020 року №278-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у червні 2020 року», від 21 серпня 2020 року №324-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у серпні 2020 року», від 25 вересня 2020 року №346-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у вересні 2020 року», від 26 жовтня 2020 року №363-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у жовтні 2020 року», від 23 листопада 2020 року №372-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у листопаді 2020 року», від 23 грудня 2020 року №392-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у грудні 2020 року», від 25 лютого 2021 року №28-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у лютому 2021 року», від 25 березня 2021 року №33-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у березні 2021 року», від 27 квітня 2021 року №55-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у квітні 2021 року», від 26 травня 2021 року №223-к «Про преміювання членів та керівника апарату Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за підсумками роботи у травні 2021 року» , в тому числі щодо преміювання себе, як голови Національної ради , за відсутності реального конфлікту інтересів.

Приймаючи вищезазначені накази про преміювання ОСОБА_1 не мала реального конфлікту інтересів між її приватним інтересом та службовими повноваженнями, який би впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, або ж на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, оскільки остання діяла у межах чинного законодавства України і всі умови законності (у тому виді, як вони є на теперішній час) щодо прийнятих наказів дотримані.

Таким чином, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП за обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події, складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 , ч.2 ст.172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 ,п.1 ст.247, 251,252,280, 283, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.Л. Щебуняєва