Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 689/2030/21
ПОСТАНОВА

09 лютого 2022 року смт. Ярмолинці

Суддя Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Баськов М.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові суду від 14.01.2022 у справі за заявою ОСОБА_1 про відвід судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Кульбаби А.В. від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення №689/2030/21 відносно ОСОБА_2 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Постановою судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 14.01.2022 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Кульбаби А.В. від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення №689/2030/21 відносно ОСОБА_2 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення залишено без задоволення.

24.01.2022 Крижанівська звернулася до суду з заявою про виправлення описки у вказаній постанові, мотивуючи тим, що судом в мотивувальній частині постанови вказано не ті підстави для відводу, які вона вказувала у заяві.

Зокрема судом вказано: "На обгрунтування заявлених вимог заявниця зазначила, що у неї склалося враження про упередженість головуючого судді, оскільки суддя не допустив її до участі в справі в якості захисника особи, яка притягається до адміністратинвої відповідальності, а також головуючий суддя раніше співпрацював із батьком адвоката, який захищає потерпілого, і навчався у вищому навчальному закладі разом із керуючим партнером адвокатського об"єднання, яке захищає потерпілого. Тому, на думку заявника, дії судді Кульбаби А.В. порушують право ОСОБА_2 на справедливий судовий розгляд".

Натомість заявниця просить вказати наступні підстави, які були викладені нею у заяві про відвід: "Щодо підстав для відводу судді.

В головуючого у справі судді, відносно мене, як фахівця, склалася незрозуміле упереджене ставлення, постійні претензії та, як на мене, зверхнє ставлення, а це, в тому числі: «ніхто», «нецензурна лексика» «куріть бамбук». Крім того, потерпілого у справі захищає адвокатське об`єднання, керуючим партнером якого був, нині заступник міністра юстиції України, який із головуючим у справі суддею (з неперевірених джерел) разом навчалися у ВНЗ та разом проживали.

Крім того, адвокат, який захищає потерпілого, є сином колишнього прокурора, який також співпрацював із головуючим суддею.

Все це в сукупності ставить під сумнів неупередженість судді.

А також, звертаю увагу суду, що посадовими особами правоохоронних органів двічі складалися протоколи про, ніби-то, вчинення ОСОБА_2 одного й того ж правопорушення і двічі вказані протоколи направлялися суддями на доопрацювання, третього разу до ОСОБА_2 ніхто не звертався із проханням підписати протокол, тобто, можна дійти висновку, що втретє до суду направили протокол, який направляли вдруге і який мали би посадові особи правоохоронних органів доопрацювати. Але на цей раз головуючий у справі суддя, недоопрацьований протокол, прийняв до провадження та призначив справу до розгляду. І це ні в якому разі не є порушенням, це право суду…. Але, це право Суду, вважаю, що є зневагою до Судової Гілки Влади України, в особі суддів Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Оксани Михайлівни Шевчик та ОСОБА_3 , тобто, через внутрішні конфлікти між суддями, може постраждати безневинна людина, гр. ОСОБА_2 .

Відчуття упередженості це формування у судді до тієї чи іншої людини, яка є учасником судового розгляду, власного ставлення, заснованого не на об`єктивному критерії, а на особистих симпатіях або антипатіях.

Саме ці підстави в їх сукупності і змусили заявити відвід головуючому у справі судді.

Крім того, я, як людина і фахівець, з Божою допомогою, переживу ще не раз нецензурні вислови в мою сторону, що я ніхто, «курити бамбук», ще й не таке доводилося пережити, але я не можу сама собі дозволи, щоб через мене, через мою присутність у залі судового засідання головуючий у справі нервувався, то його життя і здоров`я, і я не можу собі дозволити своєю присутністю комусь шкодити. Навіщо суддя має через мене шкодити своєму здоров`ю?"

Оскільки положення КУпАП не регулюють порядок виправлення описки в постанові суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права - та при вирішенні питання про виправлення описки керуватися ст. 379 КПК України.

Згідно з ч.1 ст. 379 КПК України, суд за власною ініціативою або за заявою сторін провадження чи іншої заінтересованої особи має право виправити допущені в судовому рішенні описки чи очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в постанові суду, оскільки зазначене заявником не є опискою.

Керуючись ст. 304 КпАП України, ст. 379 КПК України, -

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові суду від 14.01.2022 у справі за заявою ОСОБА_1 про відвід судді Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Кульбаби А.В. від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення №689/2030/21 відносно ОСОБА_2 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Баськов