справа № 208/9623/21
№ провадження 3/208/398/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 лютого 2022 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П.,

за участю:

потерпілої ОСОБА_1

адвоката Піцика Р.В.

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане 10.08.2005 року, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2ч.2 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 829323 від 11.11.2021 року, -

встановив:

В провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська, після належного оформлення надійшла 07.12.2021 року адміністративна справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173-2ч.2 КУпАП.

11.11.2021 року за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 насилля в сім`ї психологічного характеру, а саме: намалював фарбою на будинку сусідів образливі слова у її бік, погрожував фізичною розправою, в наслідок чого могло бути заподіяно шкоду психологічному здоров`ю потерпілої, за що передбачена відповідальність ч.2 ст.173-2 КУпАП

Потерпіла ОСОБА_1 в судовому засіданні суду пояснила, що вона мешкає за адресою АДРЕСА_3 разом з дітьми, окремо від чоловіка ОСОБА_2 , який мешкає за адресою АДРЕСА_1 , яки на протязі тривалого часу їй погрожу, телефонує з різних номерів, які відображаються на її телефоні, з погрозами різного характеру, з цього приводу вона зверталась до поліції з заявою про порушення кримінального провадження відносно нього, також неодноразово телефонував її матері ОСОБА_3 і також погрожував. 11 листопада 2021 року, коли вона вийшла на двір, то побачила що на будинку фарбою написані образливі слова у її бік, вона особисто не бачила хто саме написав ці слова на будинку, але вона впевнена, що це зродив ОСОБА_2 , оскільки у соціальній мережі «Facebook» він має сторінку « ОСОБА_4 » де розмістив саме фото цих написів, та вказав: «2021 женился (оказалась редкостная гниль Даша) развелся» (мова оригіналу), вона встигла зберегти ці написи, роздрукувала їх та просила долучити їх до матеріалів справи у якості доказів. Просила суд суворо покарати правопорушника, оскільки і до теперішнього часу він не залишає її у спокої, продовжує телефонувати та погрожувати.

Адвокат Піцик Р.В. підтримав потерпілу, та просив суд винести покарання у межах санкції статті за якою притягається правопорушник.

У судові засідання 21.12.2021, 12.01.2022, 20.01.2021 та 10.02.2022 року, ОСОБА_2 , не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується його особистим ознайомленням безпосередньо під час складання адміністративного протоколу 11.11.2021 року, також правопорушнику на його телефон, який він вказав у своїх поясненнях надсилались SMS-повідомлення, про доставлення яких в матералах справи знаходяться довідки. Причини неявки суду правопорушник не повідомив, заяв та клопотань до суду не подавав. Крім того в матеріалах справи знаходиться ордер про надання правової допомоги, який уклав ОСОБА_2 з адвокатом Черненко Т.Б., яка особисто знайомилась з матеріалами справи, про що в матеріалах справи є її розписки написані власноруч, нею подано через канцелярію суду пояснення від імені ОСОБА_2 , які були долучені до матеріалів справи, таким чином прихожу висновку про належне повідомлення ОСОБА_2 про дату час та місце судового розгляду адміністративної справи відносно нього.

Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Дніпродзержинська (https://zv.dp.court.gov.ua/sud), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду були зазначені дата, час та місце слухання.

У п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Водночас, незважаючи на те, що ОСОБА_2 уклав угоду на отримання правової допомоги з адвокатом, особисто до моменту розгляду справи у суді жодних дій, спрямованих на участь у судових засіданнях не вчиняв, поводив себе пасивно, жодних клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи та про неможливість взяти участь у розгляді справи не подавав.

Наголошую, що відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений 11.11.2021 і описані у ньому обставини щодо вчинення домашнього насильства стосовно своєї дружини мали місце саме 11.11.2021, то строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 за вказані дії закінчується 11.02.2021, тобто через три місяці після вчинення правопорушення. Тому розцінюю усі неявки у судові засідання особою як зловживання процесуальними правами та заходами, спрямованими на затягування процесу розгляду справи з метою уникнення можливого накладення адміністративного стягнення у межах трьохмісячного строку з дня вчинення відповідного правопорушення. При цьому судом вичерпані всі доступні можливості для забезпечення участі правопорушника в судовому засіданні.

Таким чином, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Згідно ЗУ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статі» № 1604-IX від 01.07.2021, який набрав чинності 01.08.2021 року, правопорушення за ст. 173-2 КУпАП не входить до переліку справ, передбачених ч. 2 ст. 268 КУпАП, розгляд яких необхідно проводити з обов`язковою присутністю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Тому суддя, враховуючи неявку правопорушника без поважної причини у судове засідання і відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, вважає за можливе справу розглядати без його участі.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст. 1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог ст. ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч.ч. 1, 2 ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Приписами ст. 173-2 КУпАП як адміністративне правопорушення визначено вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статті, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Згідно з п. 3 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 визначено, що домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і інтересів підприємств, установ та організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі, гідності інших громадян, правил співжиття, виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч. 1 КУпАП, що підтверджується належними і допустимими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення від 11.11.2021 серії ВАБ № 829232; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 11.11.2021 року; письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_1 від 11.11.2021 року, які знаходяться в матеріалах справи та наданими поясненнями під час судового розгляду справи; письмовими поясненнями самого ОСОБА_2 , в яких хоча він і заперечує факт написання образливих слів на будинку на адресу потерпілої, але він не заперечує того, що спілкується з потерпілою телефонним зв`язком, під час розмови у них виникають конфлікти, які, на його думку, провокує потерпіла, підтвердив що він їй пише SMS-повідомлення.

Згідно з ч. 1 ст. 271 КУпАП захисником у справі про адміністративне правопорушення може бути адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Частиною 2 статті 271 КУпАП визначено, що повноваження адвоката на участь у розгляді справи підтверджуються довіреністю на ведення справи, посвідченою нотаріусом або посадовою особою, якій відповідно до закону надано право посвідчувати довіреності, або ордером чи дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов`язково додається витяг з договору, в якому зазначаються повноваження адвоката або обмеження його прав на вчинення окремих дій як захисника. Витяг засвідчується підписами сторін.

На підтвердження своїх повноважень на участь у судовому засіданні під час розгляду справи на подання пояснень від імені ОСОБА_2 адвокат Черненко Т.Б. надала ордер на надання правової допомоги серії АЕ №1125757 від 09 лютого 2022 року та свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ДП № 5099 (а. с. 21,22).

Разом з тим, в порушення вимог ч. 2 ст. 271 КУпАП до ордеру на надання правової допомоги адвокатом Черненко Т.Б. не було додано витягу з договору, в якому зазначено його повноваження або обмеження його прав на вчинення окремих дій як захисника, засвідченого підписами сторін.

Надання ордеру на надання правової допомоги є не достатнім для підтвердження повноважень адвоката на здійснення захисту в суді особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки положеннями ч. 2 ст. 271 КУпАП, яка є спеціальною нормою, чітко визначено перелік документів, що підтверджують повноваження адвоката на участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Оскільки, адвокатом Черненко Т.Б. не надано належних документів на підтвердження повноважень на надання правової допомоги ОСОБА_2 в Заводському районному суді м. Дніпродзержинська, подані нею Пояснення від імені ОСОБА_5 , які були долучені до матеріалів справи, до уваги не беруться, оскільки вони надані та підписані не правопорушником ОСОБА_2 , який був відсутній під час розгляду справи, а його адвокатом Черненко Т.Б., яка не мала на це повноважень.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до ст.ст. 33-35 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особистість правопорушника, який раніше до адміністративної відповідальності не притягався, ступінь його вини умисні дії, майновий стан, зокрема ухилення від явки особи до суду, як обставину, що обтяжують відповідальність, обставини які пом`якшує відповідальність не встановлено, вважаю, що адміністративним стягненням, необхідним для виховання ОСОБА_2 у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття та запобіганню вчиненню ним нових правопорушень, повинна бути міра відповідальності у виді штрафу в межах санкції статті, за якою він притягується до відповідальності.

З урахуванням викладеного вважаю за необхідне накласти на правопорушника адміністративне стягнення в межах санкції ч.2 ст. 173-2 КУпАП, у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП. судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року у розмірі 2481 гривня.

Тому, оскільки ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушенні та притягнуто до адміністративної відповідальності, вважаю необхідним стягнути з нього на користь держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20копійок.

Керуючись ч.2 ст. 173-2 КУпАП, ст.ст. 268, 283, 284 КУпАП, суддя -

постановив:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України визнати винним у вчиненні правопорушень передбачених ч.1 ст. 173-2 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави - судовий збір, у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20копійок.

Роз`яснити, що на підставі ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1ст. 307 КУпАП, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно до ч. 4 ст. 307 КУпАП, документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська.

Суддя Івченко Т. П.