Єдиний унікальний номер: 379/178/22
Провадження № 3/379/130/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко Ольги Олегівни, розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 16.02.2022 з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 27.09.1997 Таращанським РВ ГУ МВС України в Київській області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №424731, складеного 09.02.2022 ДОП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Косованом А.О. на ОСОБА_2 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, 08.02.2022 о 17-00 год. в АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_2 вчинив відносно своєї матері ОСОБА_3 насильство в сім`ї, а саме: умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в її сторону нецензурною лайкою та погрозах фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю ОСОБА_3 ..

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлений належно і завчасно згідно вимог чинного законодавства. Так, 09.02.2022 ОСОБА_2 особисто під підпис був повідомлений про місце і час розгляду справи 17.02.2022 о 08-30 год. у Таращанському районному суді, що вбачається зі змісту відповідної графи протоколу про адміністративне правопорушення. Крім того, оголошення про виклик ОСОБА_2 в судове засідання було розміщено на сайті суду.

Клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_2 до суду не надходило. Причини його неявки суду не відомі.

Відповідно до ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема ст. 173-2 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Згідно ст. 268 КУпАП з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за вчинення домашнього насильства та насильства за ознакою статті», присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, не є обов`язковою.

За наведених обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки у матеріалах справи наявні дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Судом встановлено, що до протоколу про адміністративне правопорушення на ОСОБА_2 за ч.1 ст.173 КУпАП не додано жодного доказу на підтвердження вчинення ним цього правопорушення у день, час і у місці, як це вказано в протоколі.

Так, в матеріалах справи наявна заява від ОСОБА_4 , датована 09.02.2022, з проханням притягнути до відповідальності її брата ОСОБА_2 , який періодично вчиняє відносно своєї матері ОСОБА_3 фізичне та психологічне домашнє насильство /а.с.4/. Також в матеріалах містяться письмові пояснення тієї ж таки ОСОБА_4 від 09.02.2022, в яких вона вказує, що її брат ОСОБА_2 довгий період часу вчиняє відносно своєї матері психологічне та фізичне домашнє насильство, постійно вживає міцні алкогольні напої, ображає матір нецензурною лайкою, шарпає за верхній одяг та погрожує фізичною розправою. З цього приводу вона вирішила звернутись до поліції з метою притягнення її брата до відповідальності /а.с. 5/.

Будь-яких доказів того, що саме 08.02.2022 о 17-00 год. в АДРЕСА_1 ОСОБА_2 вчинив відносно своєї матері ОСОБА_3 домашнє насильство до протоколу не додано і матеріали справи не містять. Відсутні як пояснення потерпілої з приводу події, так і пояснення особи, щодо якої складено протокол.

З цього суд висновує, що матеріали на ОСОБА_2 за ч.1 ст.173 КУпАП оформлено виключно на підставі заяви його сестри ОСОБА_4 .. Водночас, ця заява, як і пояснення, містить узагальнені (неконкретні) дані і не може бути єдиним і самостійним доказом на підтвердження винуватості ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За результатами розгляду справи суд виносить постанову, зміст якої має містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи (частина друга статті 283 КУпАП).

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд констатує, що матеріали справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173 КУпАП не містять доказів вчинення ОСОБА_2 цього правопорушення.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведених вище обставин суд приходить до висновку про те, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, ч. 1 ст. 173-2, ст.ст. 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО