ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

у справі про адміністративне правопорушення

21 лютого 2022 р. м. Марганець

Суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області Янжула О.С., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , працюючої -

головним бухгалтером Державного підприємства " Марганецьке лісове

господарство", проживаючої за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 163-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

При проведенні документальної позапланової виїзної перевірки Державного підприємства "Марганецьке лісове господарство" з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства України за період з 01.01.2017 року по 21.11.2021 року та з питання дотримання законодавства щодо правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне стархування за період з 01.01.2011 по 21.11.2021 р., розташованого за адресою: вул. Хліборобів, буд. 32, м. Марганець, Дніпропетровська область встановлено порушення головним бухгалтером ДП "Марганецьке лісове господарство" ОСОБА_1 вимог пунктів п.273.1 ст.273, п.274.1 ст. 274, п. 277.1 ст.277, п.286.2 ст.286, п.287.1, п. 287.3 ст. 287 ПКУ зі змінами та доповненнями, в результаті чого занижено річну суму податкових зобов`язань з плати за землю на загальну суму 207028,50 грн., в тому числі за 2019 рік- 114361,84 грн., за 2020 рік - 61281,71 грн., 2021 рік - 31384,95 грн. з урахуванням п.287.3 ст. 287 ПКУ, сума заниження річної суми податкових зобов`язань з плати за землю склала 204413,06 грн., в тому числі за 2019 рік-114361,84 грн., за 2020 рік -61281,71 грн., за 2021 рік -28769,51 грн., чим скоїла правопорушення передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.1

В судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснені її права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП та зміст ст. 63 Конституції України.

У судовому засіданні особа, щодо якої складено адміністративний протокол - ОСОБА_1 свою провину у вчинені даного правопорушення визнала. При накладенні адміністративного стягнення просить врахувати, що вона вперше притягується до адміністративної відповідальності та накласти мінімальне стягнення.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинені та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами (ст. 251 КУпАП).

Відповідно до ст. 9 КУпАП (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозиція частини першої статті 163-1 КУпАП передбачає нормативне правило наступного змісту: «адміністративна відповідальність настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Отже, необхідною умовою для застосування до порушника відповідальності, перед-баченої вищевказаною статтею є, зокрема, наявність доказів, які б безпосередньо свідчили про порушення викладених вище вимог.

Санкція ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачає накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні даного правопорушення підтверджується зібраними та дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення № 99 від 03 лютого 2022 року, витягом з акту перевірки Державного підприємства "Марганецьке лісове господарство" від 07.12.2021 року № 4380/04-36-07-08/00991657 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства України за період з 01.01.2017 року по 21.11.2021 року та з питання дотримання законодавства щодо правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2011 по 21.11.2021 , копією наказу №10-к від 11.02.2008 року по ДП "Марганецьке лісове господарство".

Аналізуючи докази по справі, дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час та за місцем вчинення правопорушення.

Згідно ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 щире розкаяння винного.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - не встановлено.

Згідно положень ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про те, яке стягнення слід призначити ОСОБА_1 за вчинене нею правопорушення, враховую, що вона вперше притягується до адміністративної відповідальності, вину визнала, всі обставини справи в їх сукупності, вважаю, що до неї слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави, розмір якого визначено на рівні найнижчої межі, передбаченої санкцією ч.1 ст. 163-1 КУпАП, що буде необхідним для її виправлення та достатнім для виконання завдань КУпАП.

Підстави для застосування іншого, більш м`якого або суворого стягнення, відсутні.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по адміністративному стягненню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати у кримінальних справах цього суду.

Відповідно до ч. 5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір в розмірі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст.23,24,33,40-1, ч.1 ст. 163-1, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП та накласти стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 ( вісімдесят п`ять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Штраф повинен бути сплачений згідно зі ст.307 КУпАП протягом 15 днів від дня вручення (отримання) постанови за справою про адміністративне правопорушення в установу банку.

Копія платіжного документу подається до суду.

Своєчасно несплачений штраф буде примусово стягнутий із заробітної плати чи іншого заробітку, пенсії або стипендії відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП в разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП, витрати на облік зазначеного правопорушення. Розмір витрат визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: О. С. Янжула