Номер провадження 3/521/1358/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Поліщук І.О. розглянувши матеріали, які надійшли з ДОП СВ ВП №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює ПП « ОСОБА_2 », зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

21 грудня 2021 року до Малиновського районного суду м. Одеси надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 908917 від 10.12.2021 року, 17.11.2021 року, за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 образливо висловлювалася в бік до ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнала, оскільки 17.11.2021 року нікого не ображала. 17.11.2021 року до її квартири прибули інспектор КП «Теплопостачання міста Одеси» разом з головою ЖБК їхнього будинку ОСОБА_3 , для складання акту. Оскільки, у неї з ОСОБА_3 , існують конфліктні відносини тривалий час, вона відмовилася впускати її до квартири. Ніяких образливих слів у бік ОСОБА_3 , не висловлювала, за межі власної квартири не виходила.

ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила суду, що конфліктні відносини з ОСОБА_1 тривають вже давно, ще з 2019 року. Сім`я ОСОБА_2 викликала інспектора з КП «Теплопостачання міста Одеси», який прибув 17.11.2021 року для складання акту про відсутність у квартирі ОСОБА_2 опалення у прибудові. Оскільки вона є головою ЖБК, то зобов`язана бути присутньою при складанні такого акту. Прибувши разом з інспектором до квартири ОСОБА_2 , їм відчинили двері, однак у квартиру її впускати відмовилися. ОСОБА_1 при цьому висловлювалася у її адресу образливими словами.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, у яких відсутні докази на підтвердження факту, який би свідчив про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, вважаю, що в діях ОСОБА_1 , відсутні подія і склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У силу ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Так, у матеріалах даної справи відсутні будь-які конкретні правові докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто що остання нецензурно лаялася в громадських місцях, образливо чіплялася до громадяни та вчиняла інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян, як це передбачено ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні досліджувався відео запис з мобільного телефону ОСОБА_3 , з якого вбачається, що на відео зафіксовані ОСОБА_1 та її чоловік у приміщенні їхньої квартири. Подружжя ОСОБА_2 розмовляють на підвищених тонах. Проте точно визначити в який день, в який час та за яких обставин відбулися ці події неможливо.

Приймаючи рішення про закриття адміністративної справи у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення, суд також враховує наступне.

Так, у протоколі зазначено, що 17.11.2021 року за адресою АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 образливо висловлювалася в бік ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином, диспозицією статі не передбачено кваліфікуючої ознаки, як образливе висловлювання, яка інкримінується ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення.

Також, згідно вимог закону обов`язковою кваліфікуючою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є нецензурна лайка в громадських місцях.

Однак, у протоколі ОСОБА_1 не інкримінується, що вона у громадському місці висловлювалася нецензурною лайкою.

Громадське місце це частини будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили, що ОСОБА_1 у громадському місці нецензурною лайкою висловлювалась в бік ОСОБА_3 .

Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема місце вчинення та свідки події.

Однак, у протоколі, в порушення ч. 1 ст. 256 КУпАП не зазначено конкретного місця вчинення правопорушення, яке інкримінується. У протоколі, також, не зазначено під`їзду дому де відбувалося правопорушення, як вважає автор протоколу.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду із прав людини, суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже таким чином суд неминуче перебирає на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. («Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

При цьому, практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України, фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Приймаючи рішення про закриття адміністративної справи у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення, суд також враховує наступне.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247 п. 1, 283, 284 ч. 1 п. 3 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в її діяннях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: І.О. Поліщук