Справа №766/1460/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2022 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинська В.Е., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції №1 Херсонського РУП Головного управління Національної поліції в Херсонській області Патрульної поліції про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173, ст. 173, ч.1 ст.187 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

встановив:

ОСОБА_1 , 05.01.2022р. о 23-15 год., перебуваючи за адресою: м. Херсон, вул. проспект Ушакова, 67, в ХОКЛ, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння поводив себе агресивно, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, інші подібні дії що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Крім того, 05.01.2022 року о 22-10 год., ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 був відсутній, чим порушив ухвалу Херсонського міського суду №766/16903/21 від 22.09.2021, про застосування адміністративного нагляду.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 187 КУпАП, а саме: порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу.

Крім того, ОСОБА_1 , 15.01.2022р. о 14-00 год., перебуваючи за адресою: м. Херсон, вул. Кримська, 136 справляв природні потреби на території комунального ринку, тим самим порушив громадський порядок.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, інші подібні дії що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під час судового розгляду ОСОБА_1 , свою вину у вчинених правопорушеннях визнав, не заперечував проти обставин викладених в протоколах про адміністративні правопорушення.

Окрім пояснень ОСОБА_1 , наданих в судовому засіданні, вина останнього у вчиненні правопорушень підтверджена дослідженими в судовому засіданні доказами:

за ст.173 КУпАП

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №439845 від 14.01.2022 в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення;

-рапортом;

- поясненнями ОСОБА_1 ,

- довідкою №14 від 05.01.2022 року видана ОСОБА_1 , щодо перебування в лікарні та про те, що він має забійну рану голови, забій м`яких тканин, алкогольне сп`яніння.

за ст.173 КУпАП

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №441022 від 17.01.2022 в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення;

-рапортом;

- поясненнями ОСОБА_1

за ч.1 ст.187 КУпАП

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 439848 від 14.01.2022 року, в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення;

-ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області №766/16903/21 від 22.09.2021, якою відносно ОСОБА_1 , встановлено адміністративний нагляд строком на 12 місяців з застосуванням наступних обмежень, зокрема, заборона виходу з будинку (квартири) за місцем проживання в період часу з 22:00 години до 06:00 години;

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Дослідивши наведені вище докази, суд приходить до наступних висновків.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Наведені докази узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчинених протиправних дій ОСОБА_1 , та підтверджують факти, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення та свідчать про порушення останнім громадського порядку і адміністративного нагляду.

Досліджені судом протоколи про адміністративні правопорушення складено з дотримання вимог ст.254, 256 КУпАП, додані до них матеріали, є належними та допустимими доказами, які у своїй сукупності викривають ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173, ст.173, ч.1 ст.187 КУпАП, докази узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчинених ОСОБА_1 , правопорушень, ставити їх під сумнів підстав не вбачається.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання щодо міри адміністративної відповідальності виходжу з наступного.

Відповідно до вимог ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Оскільки ОСОБА_1 , вчинив три адміністративних правопорушення, які розглядаються одночасно одним і тим же органом, у відповідності до ч. 2 ст. 36 КУпАП стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи викладене вище, характер вчинених правопорушень, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, визнання провини, суд приходить до висновку про необхідність застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, у зв`язку з чим на вимогу п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 , підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 33, 36, 40-1, 173, ч. 1 ст.187, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173, ст.173, ч.1 ст.187 КУпАП та у відповідності до ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 7 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119,00 грн.

(Номер рахунку(IBAN): UA0021451, ОдержувачГУК у Херсонській обл./Херсонській ра-он 21081100, Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37959517, Банк отримувач Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 грн.

(Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код заЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно із ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяВ. Е. Дорошинська