Справа №544/33/22
Пров.№3/544/62/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2022 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі судді Сайко О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Державної екологічної інспекції центрального округу Державної екологічної інспекції України, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, директора Комунального підприємства «Каштан», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1ст. 164 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28.12.2021 №01487 ОСОБА_1 , який займає посаду директора Комунального підприємства «Каштан», допустив порушення порядку провадження господарської діяльності за відсутності документів дозвільного характеру, зокрема КП «Каштан» здійснює господарську діяльність щодо утилізації, видалення, оброблення, знешкодження, захоронення побутових відходів за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля. Також допустив здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами КП «Каштан» за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що є порушенням ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», п.4, п.20 додатку до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» та тягне адміністративну відповідальність, передбачену ч.1 ст. 164 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненому визнав частково. Пояснив, що посаду директора КП «Каштан» обіймає нетривалий час, проте ним активно вживаються заходи, спрямовані на усунення виявлених в ході перевірки порушень. Зокрема, 17.01.2022 розроблено план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень природоохоронного законодавства під час перевірки. З метою усунення виявлених порушень та забезпечення подальшої господарської діяльність КП «Каштан» скеровано листа до Пирятинської міської ради про виділення необхідних коштів для виготовлення дозвільної документації, зокрема висновку з оцінки впливу на довкілля.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення від 28.12.2021 №01487 та додані до нього матеріали, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 252 КУпАП під час провадження в справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин справи.

За правилами ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтовано конкретними доказами. В основу постанови мають бути покладені лише достовірні докази, досліджені у судовому засіданні.

За змістом ч. 1ст.164 КУпАП відповідальність за цією нормою настає за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Вказана норма ч. 1 ст.164 КУпАП носить бланкетний характер, оскільки у наведеній диспозиції відсилає до закону, що регулює певні види господарської діяльності, а тому в протоколі про адміністративне правопорушення має зазначатися відповідна норма спеціального закону, який регламентує господарську діяльність, що потребує ліцензування або державну реєстрацію суб`єкта господарювання.

Згідно частин 5, 6 статті 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

За визначенням, наявним у статті 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», забруднююча речовина - це речовина хімічного або біологічного походження, що присутня або надходить в атмосферне повітря і може прямо або опосередковано справляти негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища.

Згідно з частинами 1, 2 статті 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перелік забруднюючих речовин переглядається Кабінетом Міністрів України не менше одного разу на п`ять років за пропозицією центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.

Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» джерелом викиду є об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин.

У пункті 1.15.5. Інструкції про зміст та порядок складання звіту проведення інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві, затвердженої наказом Мінекобезпеки від 10.02.1995 року №7, надано визначення стаціонарному джерелу забруднення атмосфери, яким є підприємство, цех, агрегат, установка або інший нерухомий об`єкт, що зберігає свої просторові координати протягом певного часу і здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферу. Аналогічне визначення міститься також у пункті 14.1.230 статті 14 Податкового кодексу України.

При цьому для констатації порушення умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря повинні бути встановлені наступні обставини: підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо здійснюють викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин; такі речовини або їх суміші дійсно є забруднюючими (наявні у Переліку забруднюючих речовин, затверджених КМУ, або наявні докази, що речовини можуть прямо або опосередковано справляти негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища); викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря відбуваються без отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Зі змісту акту перевірки інспектором зафіксовано, що під час здійснення перевірки КП «Каштан» виявлено наявність твердопаливного котла MARTEN Base для опалення адміністративної будівлі за адресою по вул. Героїв Майдану,8 м. Пирятина та твердопаливного котла невизначеного типу для опалення побутового приміщення без відповідних дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, однак, при цьому в акті перевірки не вказано і жодним доказом не підтверджено, які саме речовини надходять в атмосферне повітря внаслідок роботи цих об`єктів, чи є такі речовини забруднюючими, в яких обсягах здійснюються викиди забруднюючих речовин та чи справляють такі речовини прямо або опосередковано негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища.

Якими стаціонарними джерелами здійснюються викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря на території полігону твердих побутових відходів площею 6,5 га на земельній ділянці з кадастровим номером :00:0046:0012 в акті перевірки не зазначено.

Згідно пункту 7 Порядку розроблення та затвердження нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1780 від 28.12.2001 перелік типів устаткування, за якими розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, визначається Мінприроди. Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 317 від 16.08.2004 затверджено Перелік типів устаткування, для яких розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, в якому не зазначено твердопаливні котли опалення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що твердопаливні котли в адміністративній будівлі, що використовуються для опалення приміщення, не є стаціонарним джерелом викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що використовуються в господарській діяльності підприємства у розумінні статті 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», а відтак обов`язок отримувати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря щодо цих об`єктів відсутній.

Матеріали справи не містять нормативно обґрунтованих доказів на спростування вказаних обставин, так і доказів із посиланням на вимоги чинного законодавства, якими передбачено необхідність отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин цими об`єктами.

Крім того, суд зазначає, що відповідальність за викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади або недодержання вимог, передбачених наданим дозволом, передбачена ст.78 КУпАП, що утворює окремий склад адміністративного правопорушення, передбачений спеціальною нормою, а саме ст.78 КУпАП, яка і регулює даний вид діяльності.

Так, спираючись на положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), суд, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 в частині здійснення КП «Каштан» господарської діяльності без дозволів на здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами КП «Каштан» відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП.

У відповідність до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, коли відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

Стосовно провадження господарської діяльності КП «Каштан» щодо утилізації, видалення, оброблення, знешкодження, захоронення побутових відходів за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля, суд зазначає наступне.

Згідно п.11 ч.3 ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає: утилізацію, видалення, оброблення, знешкодження, захоронення побутових відходів.

Відповідно до Закону України «Про відходи» видалення відходів - здійснення операцій з відходами, що не призводять до їх утилізації.

Згідно Закону України від 19 травня 2011 року № 3392-VI «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» затверджено Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, до яких належить відповідно до п. 4 Переліку, висновок з оцінки впливу на довкілля.

КП «Каштан» відповідно до рішення двадцять восьмої позачергової сесії сьомого скликання Пирятинської міської ради Полтавської області від 07.09.2017 надано дозвіл на розміщення побутових відходів на існуючому сміттєзвалищі на земельній ділянці з кадастровим номером :00:0046:0012. Факт відсутності у підприємства висновку про оцінку впливу на довкілля ОСОБА_1 не заперечував.

Таким чином, вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 28.12.2021 року № 01487, актом, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 28.12.2021 року за № 06-28/10001, наказом № 93-к від 08 червня 2021 року про призначення ОСОБА_1 директором КП «Каштан», статутом КП «Каштан».

За таких обставин, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, а саме: провадження господарської діяльності без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, при накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, які пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Вказаною нормою закону передбачена необхідність індивідуалізації адміністративної відповідальності. Тобто, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності адміністративного правопорушення, суд може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

При вирішенні питання про застосування положень ст.22 КУпАП суд враховує узагальнення судової практики Верховного Суду України щодо розгляду судами справ про адміністративні правопорушення де зазначено, що визначення малозначного правопорушення законодавчо не закріплено.

Проте, у кожному конкретному випадку судом має вирішуватися питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Встановлення зауваження, як засобу впливу, дає підстави говорити про невідворотність реагування на кожне правопорушення, хоча це не є заходом державного примусу та адміністративним стягненням. По суті правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння виходячи із засад гуманності, хоча саме по собі це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності, залишається правопорушенням.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 посаду директора КП «Каштан» обіймає нетривалий час, був призначений за 6 місяців до моменту проведення перевірки. Крім того встановлено, що ним активно вживаються заходи, спрямовані на усунення виявлених в ході перевірки порушень. Зокрема, 17.01.2022 розроблено план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень природоохоронного законодавства під час перевірки. З метою усунення виявлених порушень та забезпечення подальшої господарської діяльність КП «Каштан» скеровано листа до Пирятинської міської ради про виділення необхідних коштів для виготовлення дозвільної документації.

Враховуючи вказані обставини справи, особу правопорушника, його майновий стан, малозначність скоєного правопорушення, зокрема відсутність негативних наслідків, завданих порушенням, суд вважає за можливе звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності по малозначності правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Відповідно до положень ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи, зокрема, при оголошенні усного зауваження.

Керуючись ст. 22, 247, 284, ч.1 ст. 164 КУпАП України,

П О С Т А Н О В И Л А :

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП провадженням в частині здійснення КП «Каштан» господарської діяльності без дозволів на здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами - закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, в частині провадження господарської діяльності КП «Каштан» щодо видалення побутових відходів за відсутності висновку з оцінки впливу на довкілля - провадження закрити, оголосивши йому усне зауваження.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови через Пирятинський районний суд Полтавської області до Полтавського апеляційного суду і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи подання прокурора.

Суддя - О.О. Сайко