П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2022 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої сільським головою с. Сагунівка Черкаського району Черкаської області, про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и л а:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 515754 від 14 грудня 2021 року гр. ОСОБА_1 «16 листопада 2021 року близько 08 години 30 хвилин в АДРЕСА_2 , згідно заяви ОСОБА_2 , в його адресу висловлювалася грубою нецензурною лайкою у присутності інших осіб, вказаних у заяві депутата сільської ради ОСОБА_2 ».

Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

Перед початком судового розгляду справи гр. ОСОБА_1 було роз`яснено права відповідно до вимог статті 268 КУпАП, а також положення статті 63 Конституції України.

У судовому засіданні гр. ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнала у повному обсязі, обставини, викладені у протоколі, категорично заперечила та пояснила, що 16 листопада 2021 року події, яка описана у протоколі про адміністративне правопорушення, взагалі не було. Того дня гр. ОСОБА_2 вона не бачила. Інцидент між ними, з викликом працівників поліції, мав місце 15 листопада 2021 року, про що складено відповідні адміністративні матеріали. При цьому вказала, що вони з гр. ОСОБА_2 перебувають у неприязних відносинах із 2017 року, з того часу, коли ОСОБА_2 балотувався на посаду голови громади, а обрали її. Відтоді він пише на неї безліч необґрунтованих скарг, зриває засідання сесії, не дає можливості працювати.

Допитаний у судовому засіданні гр. ОСОБА_2 пояснив, що 16 листопада 2021 року близько 08 години 30 хвилин він перебував у приміщенні Сагунівської сільської ради разом із секретарем сільської ради ОСОБА_3 та депутатом ОСОБА_4 по питанню поновлення на посаді ОСОБА_3 . У той час сільський голова ОСОБА_1 виштовхувала його із кабінету секретаря сільської ради, висловлювалася на його адресу грубою нецензурною лайкою та іншими образливими словами. При цьому був присутній також працівник земельного відділу ОСОБА_5 . У відповідь на уточнюючі запитання суду гр. ОСОБА_2 зазначив, що звернувся до працівників поліції лише через два тижні після інциденту у зв`язку з тим, що мав їхати на роботу до м. Одеса. Розбіжності у змісті Акту про вчинення адміністративного правопорушення від 16 листопада 2021 року та у змісті заяви про вчинення адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП від 01 грудня 2021 року, в частині зазначення наявності/відсутності осіб, у присутності яких стався інцидент, пояснив неправильним формулюванням акту.

Суд, вислухавши пояснення гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 , дослідивши письмові матеріали справи, вважає необхідним зазначити наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У протоколі про адміністративне правопорушення, зміст якого передбачений ст. 256 КУпАП, обов`язково має бути зазначено: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Указані вимоги щодо складання протоколів про адміністративні правопорушення викладено у ІІ Розділі Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

При цьому, суд констатує, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 515754, складеному відносно гр. ОСОБА_1 , не вказано жодного свідка події, хоча у матеріалах справи містяться письмові пояснення гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_5 від 07 грудня 2021 року.

Водночас, суд наголошує на тому, що диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей з метою забезпечення громадського спокою, нормальних умов для праці та відпочинку людей, а також для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Таким чином, стаття 173 КУпАП визнає певні дії як дрібне хуліганство лише за умови, що вони були поєднані з порушенням громадського порядку та (або) спокою громадян.

При цьому, у змісті протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , вказана фабула так, як вона зазначена у відповідній статті КУпАП, не розкрита.

У матеріалах справи, крім протоколу про адміністративне правопорушення, наявні наступні документи: заява гр. ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП від 01 грудня 2021 року, складений гр. ОСОБА_2 . Акт про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, Сагунівським сільським головою ОСОБА_1 від 16 листопада 2021 року; письмові пояснення гр. ОСОБА_1 від 13 грудня 2021 року; письмові пояснення гр. ОСОБА_2 від 07 грудня 2021 року; письмові пояснення гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_5 від 07 грудня 2021 року; характеристика гр. ОСОБА_1 ; колективні пояснення працівників Сагунівської сільської ради від 13 грудня 2021 року.

Водночас, суд звертає увагу на той факт, що складений гр. ОСОБА_2 . Акт про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, Сагунівським сільським головою ОСОБА_1 від 16 листопада 2021 року суперечить його заяві про вчинення адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП від 01 грудня 2021 року, в частині зазначення наявності/відсутності осіб, у присутності яких стався інцидент.

З урахуванням наведеного, письмові пояснення гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_5 від 07 грудня 2021 року суд оцінює критично.

У свою чергу, лише покази гр. ОСОБА_2 у судовому засіданні, його звернення до поліції та складений ним акт, за відсутності інших належних та допустимих доказів, не можуть слугувати підставою для визнання ОСОБА_1 винуватою за ст. 173 КУпАП, оскільки судом встановлено наявність між гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 тривалих неприязних відносин. Відповідно, потерпілий є зацікаленою особою у кінцевому результаті розгляду справи.

Крім того, будь-які докази, які б вказували на те, що дії гр. ОСОБА_1 були направлені на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів, які полягали у явній неповазі до моральних засад суспільства, демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки при вчиненні правопорушення, у матеріалах справи відсутні.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в інкримінованому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом».

Частиною першою статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням наведеного, суд констатує, що в даному випадку не доведено наявність дій, які згідно ст. 173 КУпАП становлять об`єктивну сторону інкримінованого правопорушення, та відсутні такі ознаки суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, оскільки судом не встановлена наявність в діях гр. ОСОБА_1 обов`язкових елементів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, його об`єктивної та суб`єктивної сторони, прихожу до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі положень п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 283, 284, 285 КУпАП, суддя -

у х в а л и л а :

Закрити провадження у справі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до судової палати у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Т. А. Миколаєнко