Провадження № 3/537/330/2022
Справа № 537/6284/21
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.02.2022 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна, за участі секретаря Скічко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду адміністративний матеріал, який надійшов з Батальйону патрульної поліції в місті Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР 172972, складеним 07.12.2021 року інспектором взводу 1 роти ТОР Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції Чепіжним Р.В. «07.12.2021 року о 09 год. 44 хв. по вул. Республіканська, буд.93 у м. Кременчуці, справляв природні потреби біля під`їзду №1 вказаної адреси, чим порушив громадський порядок, вчинивши правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки за місцем проживання, зазначеним в протоколі про адміністративне правопорушення. З заявою про відкладення розгляду справи до суду не звертався, причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В порушення ст.256 КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 року № 1376 (далі Інструкція), у протоколі про адміністративне правопорушення серія ГР 172972 від 27.12.2021 р., не зазначені в повній мірі відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме у графі "особу встановлено" - відсутні дані документу (дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила правопорушення (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і найменування органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла) на підставі якого було встановлено особу, на яку складено протокол про адміністративне правопорушення. При цьому зазначено, особу встановлено ІПНП (інформаційний портал Національної поліції) «Армор».

Так, Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що посвідчують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» визначено перелік документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України. Зі змісту даної норми вбачається, що встановлення особи за базами ІПНП «Армор» не передбачено діючим законодавством.

Отже не зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення в повній мірі достовірних відомостей про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, її паспортних даних чи реєстраційного номеру облікової картки платника податків є неприпустимим, оскільки суд не може належним чином встановити особу, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Хоча протокол про адміністративне правопорушення складено щодо ОСОБА_1 , проте при викладенні складу адміністративного правопорушення у відповідній графі навіть не зазначено прізвище особи, яка вчинила дане правопорушення, тобто не названо суб`єкта правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Незважаючи на те, що об`єктом дрібного хуліганства є відносини громадського порядку, суспільної моралі та людської гідності, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР 172972 від 07 грудня 2021 року вбачається, що відсутні свідки, які б підтвердили, що ОСОБА_1 вчинив дії, які порушують громадський порядок.

Фактично в протоколі про адміністративне правопорушення, за яким ОСОБА_1 притягається до відповідальності за вчинення дрібного хуліганства, працівник поліції обмежився наведенням у фабулі обвинуваченням лише змісту диспозиції 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та вину даної особи в його вчиненні, інші обставини, що мають значення для вирішення справи. І ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Згідно п. 15 Інструкції, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Однак жодних доказів з незалежних джерел, на підтвердження обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР 172972 від 07 грудня 2021 року, матеріали справи не містять.

В обґрунтування вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду подано лише протокол про адміністративне правопорушення та рапорт, складені працівниками поліції. Проте не надано відео з нагрудної камери поліцейських, як доказ до протоколу про адміністративне правопорушення. Відсутні докази вини ОСОБА_1 з інших незалежних джерел.

Вина особи у вчиненні правопорушення не може ґрунтуватися лише на документах, складених працівниками поліції.

З огляду на викладене суд вважає, що в матеріалах справи відсутні належні, допустимі та достатні докази з незалежних джерел на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до положень ст.62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачиться на її користь.

Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

В межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд не має права в порушення принципу змагальності та диспозитивності, принципу рівності сторін, перебирати на себе функції обвинувачення, та виправити цей недолік протоколу.

Таким чином суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події, складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 , на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

Стала практика ЄСПЛ свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи, а саме: чи є втручання законним; чи має воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (притягнення особи до адміністративної відповідальності) пропорційним визначеним цілям.

У зв`язку з неявкою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судове засідання, виходячи з наведених ЄСПЛ критеріїв, суд вважає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 без його участі, внаслідок якого провадження закрито з реабілітуючих підстав за відсутністю складу адміністративного правопорушення, є пропорційним визначеним цілям Кодексу про адміністративні правопорушення, не порушує його права.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 212-13, 247, 283, 284 КпАП України, суд

п о с т а н о в и в :

Визнати невинуватим ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Наталя Валентинівна