ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
28 січня 2022 рокуСправа №: 695/3457/21
Номер провадження 3/695/46/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 , -

за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 07.11.2021 року, серії ДПР18 № 159661, ОСОБА_1 06.11.2021р. о 18 год. 00 хв. в с. Старий Іржавець Лубенського району Полтавської області, керував автомобілем DAF XF, д.н.з. НОМЕР_1 , причіп Menci SL, д.н.з. НОМЕР_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння. Медичний огляд на стан сп`яніння проводився у медичному закладі Лубенської ЦРЛ у встановленому законом порядку, що підтверджується відповідним документом медичного закладу.

Для розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 не з`явився із невідомих для суду причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином у порядку встановленому чинним законодавством.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП визначено, що під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Стаття 130 КУпАП не відноситься до переліку справ про адміністративні правопорушення, які встановлені ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді яких присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Крім того, відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказував, що сторона, яка задіяна в ході розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ОСОБА_1 повідомлений про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, адже надавав відповідні письмові пояснення, крім того знайомився із матеріалами справи, що стверджується його заявою.

За таких підстав, враховуючи належне повідомлення особи про час та місце розгляду справи в суді, відсутність від неї будь-яких клопотань про перенесення справи чи заперечень стосовно обставин, викладених у протоколі, суддя вважає за можливе розгляд справи провести за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суддя, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КупАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен всебічно, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи і з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення,, на що вказував Європейський суд з прав людини по справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» ( заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» ( заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року).

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до матеріалів справи доданий вказаний вище протокол про адміністративне правопорушення, лист КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування» Лубенської міської ради від 16.11.2021р., письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та схема ДТП, що відбулася 06.11.2021р..

Огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції врегульований ст.. 266 КУпАП, а також «Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», що затверджена спільним наказом МВС та МОЗ України № 1452/735 від 09.11.2015 року (далі - Інструкція).

Пунктом 6 Розділу І вказаної Інструкції визначено, що огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі спеціальні технічні засоби); лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що огляд особи, яка притягується до адміністративної відповідальності був проведений у медичному закладі, а тому мають враховуватись норми ч. 4 ст.. 266 КУпАП та Розділ ІІІ вказаної вище Інструкції.

Частиною 4 ст. 266 КУпАП передбачено, що огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Кожний випадок огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, у закладі охорони здоров`я реєструється в порядку, визначеному спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі охорони здоров`я.

Розділ ІІІ вказаної Інструкції визначає регулює проведення огляду на стан сп`яніння в закладах охорони здоров`я і оформлення його результатів.

Пунктом 2 Розділу ІІІ Інструкції визначено, що огляд у закладах охорони здоров`я щодо виявлення стану сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту), який пройшов тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством.

Згідно п. 9 Розділу ІІІ Інструкції використання в закладах охорони здоров`я для проведення лабораторних досліджень вимірювальної техніки та обладнання, дозволених МОЗ, підтверджується сертифікатом відповідності та свідоцтвом про повірку робочого засобу вимірювальної техніки.

Пунктами 15, 16 та 20 Розділу ІІІ Інструкції визначено, що за результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями встановлюється діагноз, який вноситься до акта медичного огляду. Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння) (додаток 4), видається на підставі акта медичного огляду. Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках: перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив дану особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

При цьому п. 22 Розділу ІІІ вказаної Інструкції визначено, що висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Аналогічні норми визначені і в ч. 5 ст. 266 КУпАП, відповідно до якої огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Разом із тим дослідивши матеріали даної справи суддею встановлені порушення вимог ст.. 266 КУпАП та зазначеної Інструкції.

Так на підтвердження стану алкогольного сп`яніння до матеріалів справи доданий лист КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування» Лубенської міської ради від 16.11.2021р. із змісту якого вбачається, що при поступленні ОСОБА_1 до лікарні був проведений Алкотест - 2.06%. Кров на вміст алкоголю знаходиться на дослідженні в токсикологічній лабораторії м. Полтава.

Отже порядок проведення огляду особи на стан алкогольного сп`яніння порушений.

Матеріали справи не містять ні результату тестування відповідним газоаналізатором із чітким зазначенням назви приладу, дати його останньої повірки, дати проведення такого огляду, тощо.

Матеріали не містять належних доказів результату проведеного аналізу крові особи на вміст алкоголю.

Додані до матеріалів справи докази не можуть бути належними та достатніми для підтвердження вини ОСОБА_1 , тим більше що зміст та форма відповідних доказів чітко визначена вказаними вище нормативними актами.

Крім того суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення був складений 07.11.2021р., а відповідь про результат проведеного огляду особи на стан алкогольного сп`яніння датована 16.11.2021р., інших доказів матеріали справи не містять, а тому взагалі не зрозуміло на якій підставі був складений протокол про адміністративне правопорушення.

Також суд вказує, що в описі доданих до матеріалів справи документів інспектор сектору адміністративної практики Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області Горбатенко А. вказує лікарське свідоцтво, однак останнє в матеріалах справи відсутнє та замість нього суду надано вказаний вище лист медичної установи.

Отже матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають, адже по своїй суті містять лише сам протокол про адміністративне правопорушення, який є (в розумінні Європейського суду з прав людини) актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, наявність в діях особи якого та її вину необхідно встановлювати також на підставі відповідних доказів, які мають бути додані до матеріалів справи.

За таких обставин, слід вважати, що в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності відсутні порушення вимог ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки суд вправі обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України N 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом".

Що ж до письмових пояснень ОСОБА_1 , викладених у протоколі та на окремому аркуші, що додані до матеріалів справи, суд зауважує, що сам факт визнання особою вини не може бути достатнім доказом наявності в її діях складу адміністративного правопорушення за відсутності інших належних доказів.

Вказане узгоджуємося із правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 17 березня 2020 року в справі № 482/83/17, адміністративне провадження № К/9901/34124/18.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Рішенням Конституційного Суду України від 26травня 2015року №5-рп/2015у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже суддя, вивчивши матеріали справи приходить до висновку, що провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі зазначеного та керуючись

ст., ст. 283, 284, 247 п.1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів.

Суддя Середа Л.В.