П О С Т А Н О В А

iменем України

3/330/90/2022

Справа № 330/70/22

"26" січня 2022 р. Суддя Якимівського районного суду Запорізької області Федорець С.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з ВП № 1 Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України з безконтактним електронним носієм № НОМЕР_1 , виданого органом 2320 від 04.10.2017 року, РНОКПП НОМЕР_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

Згідно до протоколу серії ВАБ № 679689, складеного 06.01.2022 року, про те, що у мережі Інтернет соціальній мережі «Facebook», гр.. ОСОБА_1 оприлюднювала інформацію про гр.. ОСОБА_2 , яка принижує її гідність та честь, чим здійснила дрібне хуліганство, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 надала до суду заперечення, а також, в судовому засіданні своєї вини не визнала, пояснивши, що між нею та ОСОБА_2 виникла конфліктна ситуація, яка була викликана тим, що ОСОБА_2 тривалий час проживала в належному ОСОБА_1 будинку, та за останніх три місяці не сплатила комунальні платежі за спожиті електроенергію та воду. Після пред`явлених ОСОБА_1 до ОСОБА_2 вимог щодо "погашення" боргів, остання відмовилася вчиняти такі дії, у зв`язку з чим, гр. ОСОБА_1 розмістила в соціальній мережі відгук щодо поведінки ОСОБА_2 та її чоловіка, при цьому відносно них із сторони ОСОБА_1 було застосоване слово "відморозки". Як на думку ОСОБА_1 , таке слово дійсно є образливим, але воно не є нецензурним та доволі часто вживається не лише громадянами особисто, а застосовується в засобах масової інформації як опис негативної поведінки певної особи. Просить суд провадження по справі відносно неї закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, а саме: протокол серії ВАБ № 679689, складений 06.01.2022 року, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення або таке, що готується від 06.01.2022 року, письмові пояснення ОСОБА_2 , фотоматеріали, письмові пояснення ОСОБА_1 , оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, суд вважає, що провадження по даній справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях останньої, з наступних підстав.

За змістом приписів ст.ст.245, 280 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При цьому, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення та містить: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

В протоколі серії ВАБ №679689 зазначено, що ОСОБА_1 оприлюднювала інформацію в мережі Інтернет, соціальній мережі «Facebook», про гр.. ОСОБА_2 , яка принижує її гідність та честь.

Вказаний протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП - відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, не зазначено, що ОСОБА_1 порушила спокій громадян чи громадський спокій.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 247, 251, 254, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП- закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржене особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути винесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, протест прокурора подаються до Запорізького апеляційного суду через Якимівський районний суд Запорізької області.

Суддя Якимівського районного суду

Запорізької області Світлана ФЕДОРЕЦЬ