Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3132/21
Провадження № 3/935/28/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

26 січня 2022 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М. розглянувши матеріали, які надійшли з УПП у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонерки, РНОКПП не надано

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , згідно якого остання 20.10.2021 вранці почала посипати на дорозі по пров.8 Березня у м.Коростишеві сіллю, ображала ОСОБА_2 нецензурною лайкою, показувала дулі, звинувачувала у зайнятті магією, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП, не визнала, пояснила, що між нею та ОСОБА_2 , яка є її сусідкою та проживає навпроти разом з матір`ю ОСОБА_3 , виникають конфліктні ситуації, протягом тривалого часу між ними існують неприязні відносини з вини останніх. Конкретно 20 жовтня 2021 року її син ОСОБА_4 йшов на роботу та побачив, що їх сусідка ОСОБА_2 знову вилила воду на поперек дороги, про що повідомив її. Вона, прочитавши в інтернеті, що сіль забирає негативну енергію, вийшла на дорогу на насипала поверх вилитої води сіль, а також освячену у церкві воду. У двір ОСОБА_2 звісно ж не заходила, ні ОСОБА_2 , ні її матір ОСОБА_3 нецензурною лайкою не обзивала, а навіть їх не бачила, на вулиці взагалі нікого не було. Вважає звернення ОСОБА_2 до поліції черговим наклепом, просить закрити провадження у справі.

Захисник Шморгун О.П. у судовому засіданні зазначив, що матеріали про адміністративне правопорушення не містять належних та допустимих доказів на підтвердження факту висловлювань ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 словами нецензурної лайки, щодо посипання дороги сіллю та водою, про що зазначила у судовому засіданні і сама ОСОБА_1 , то такі дії не утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП. Просить закрити провадження за ст.247 КупАП.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , попереджений про кримінальну відповідальність за ст.384,385 КК України, пояснив, що є сином ОСОБА_1 , підтвердив факт неприязних відносин між сусідами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та його родиною. 20.10.2021 по дорозі на роботу побачив, що дорога по пров.8 Березня, між його будинком та будинком сусідки ОСОБА_2 поперек перелита водою, що не вперше. Він сфотографував це і відправив матері, зі слів останньої йому відомо, що вона посипала дорогу сіллю та полила освяченою у церкві водою. Факт висловлювань його матір`ю ОСОБА_1 словами нецензурної лайки, у тому числі у бік ОСОБА_2 чи ОСОБА_3 , категорично відкинув, зазначивши, що його мама не вживає нецензурні слова взагалі.

У судове засідання з ініціативи суду викликалась ОСОБА_2 , однак остання на розгляд справи не з`явилась, через канцелярію суду подала письмову заяву від 20.01.2022, в якій просить розгляд справи проводити без її участі, а також письмові пояснення від 21.01.2022, в яких зазначила, що її сусідка ОСОБА_1 вчиняє щодо неї та її матері прокльони, наговори та наклепи, зазначає про кілька фактів конфліктних ситуації із ОСОБА_1 , не зазначаючи при цьому дати їх виникнення, посилається на те, що рік тому також звертались до поліції з аналогічною заявою. Про факт висловлювання ОСОБА_1 словами нецензурної лайки вранці 20 жовтня 2021 року не зазначила, вказавши лише, що ОСОБА_1 обзивала її словами нецензурної лайки ввечері, перебуваючи у своєму дворі, без вказання дати подій.

З клопотаннями щодо долучення до матеріалів справи будь-яких інших доказів на підтвердження неправомірних, на її думку, дій з боку ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до суду не зверталась.

Заслухавши осіб, які беруть участь у провадженні, дослідивши матеріали справи, зокрема:

- протокол про адміністративне правопорушення від 28.10.2021;

- письмову заяву ОСОБА_2 від 21.10.2021, в якій просить прийняти міри до ОСОБА_1 , яка вчиняє щодо неї та її матері ОСОБА_3 неправомірні дії, а саме: звинувачує у зайнятті магією, дослівно, «як показала камера», посипає сіллю, показує дулі та плюється, вимітає у її бік сміття з двору, вчиняє наговори;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 21.10.2021, згідно яких ОСОБА_1 вранці 20.10.2021 посипала під її двором сіллю, ображала словами нецензурної лайки, звинувачувала у зайнятті магією, чинила психологічний тиск. При цьому ОСОБА_2 зазначає, що дані факти зафіксовано на відеокамеру;

- письмові пояснення ОСОБА_5 від 28.10.2021, згідно яких її сусідка ОСОБА_1 вранці 20.10.2021 посипала сіллю під її парканом, показувала дулі, звинувачувала її доньку ОСОБА_2 у зайнятті магією;

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 28.10.2021, 10.01.2022, аналогічні наданим у судовому засіданні;

- фототаблиці та відеозапис, на яких зображена, за поясненнями ОСОБА_1 , дорога по провулку АДРЕСА_2 , де проживають родини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- пенсійне посвідчення на ім`я ОСОБА_1 ,

суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений як Конституцією, так і Законами України.

За змістом ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст.129 Конституції України передбачає, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 міністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої в ст.62 Конституції України презумпції невинності.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Хоча законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є місце вчинення, а саме - громадське місце. Під громадським місцем необхідно розуміти загальнодоступні місця, зокрема вулиці, сквери, парки, ринки, дворові території, частини будь-якої будівлі, споруди, які доступні або відкриті для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Необхідно зазначити, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, різновид словесної брутальності, які висловлені публічно в місці, де можуть бути і були почуті людьми. Хоча словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю, проте використання нецензурних слів виявляє грубе, образливе ставлення до оточуючих незалежно від їх кількості. Вулиця населеного пункту в цьому сенсі є громадським місцем.

Судом достовірно встановлено, що між сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 протягом тривалого часу існують неприязні відносини: останні звинувачують одна одну у вчиненні неправомірних дій таких, як вчинення наклепів, наговорів, звинувачень у зайнятті магією, висловлюванні нецензурною лайкою.

Разом з тим, щодо подій, які відбувались, згідно протоколу про адміністративне правопорушення, вранці 20.10.2021, то будь-які належні та допустимі докази, які б підтвердили обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП, в матеріалах справи відсутні, адже обвинувачення фактично ґрунтується лише на показаннях ОСОБА_2 , яка і є особою, яка звернулась до поліції.

Сама ж ОСОБА_2 , яка також викликалась у судове засідання, на розгляд справи не з`явилась, у своїх письмових поясненнях викладала перебіг подій лише у загальних фразах, з яких можна також зробити висновок про наявність тривалих неприязних відносин між нею та сусідкою ОСОБА_1 .

Даючи оцінку письмовим поясненням свідка ОСОБА_3 та поясненням у судовому засіданні свідка ОСОБА_4 , суддя враховує, що зазначені особи є близькими родичами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а тому певним чином заінтересовані у результатах вирішення справи.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів, на підтвердження чи спростування тверджень конфліктуючих сторін, таких як пояснень незаінтересованих свідків (наприклад, інших сусідів, які проживаєть за адресою: АДРЕСА_2 ), а також відеозапис подій, що мали місце вранці 20 жовтня 2021 року, адже у своїх пиьмових поясненнях та заяві від 21.10.2021 ОСОБА_2 зазначає, що неправомірні дії, які начебто вчинялись ОСОБА_1 , зафіксовані на відеокамеру, суду надано не було

Суддя також звертає увагу, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративне правопорушення, однак останніми не були дотримані вимоги закону про всебічне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин справи.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У своїму рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998 ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Отже, суддя дійшов обґрунтованого висновку, що доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП, у розумінні ст.251 КУпАП, працівниками відділу поліції №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирської області суду не надано, а тому у діях ОСОБА_1 відсутній складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.283,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст..173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя М.М.Рибнікова