П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., за участі секретаря судового засідання Івашко Я.С., з участю прокурора Поповича Р.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи, які надійшли з департаменту стратегічних розслідувань управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , посада як суб`єкта декларування - депутат VII скликання Закарпатської обласної ради за ч.1 ст.172-6 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , який був обраний депутатом VII скликання Закарпатської обласної ради та будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як суб`єкт декларування, який припинив діяльність, пов`язану виконанням функцій держави або місцевого самоврядування та який є суб`єктом з відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією згідно підпункту б) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст. 45 вказаного Закону, пункту 2 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 № 958/29088 із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 №1153/29283, несвоєчасно, без поважних причин, а саме 07.04.2021, опублікував на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію як суб`єкт декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, визнав, пояснивши, що забув про необхідність подачі декларації після припинення повноважень депутата облради, а відтак подав таку декларацію із запізненням. Просив суворо його не карати, оскільки зробив це ненавмисно.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, посилаючись на обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №9 від 17.01.2022 та долучених до нього матеріалів, і застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення передбачене санкцією даної статті у вигляді штрафу.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 , думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно з положеннями Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Диспозиція ч. 1 ст. 172-6 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з приміткою до ст. 172-6 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частини першої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, частини першої статті 3 цього Закону, особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3, зобов`язані наступного року після припинення діяльності подавати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Відповідно до пункту 5 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Згідно з ч.5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.

Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави і місцевого самоврядування розпочинає свою роботу в два етапи: на другому етапі розпочинає свою роботу з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та згідно з Протоколом першого пленарного засідання першої сесії Закарпатської обласної ради VIII скликання від 07 грудня 2020 року повноваження депутата VII скликання Закарпатської обласної ради ОСОБА_1 , припинено.

Таким чином, ОСОБА_1 , як особа, що припинила діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, був зобов`язаний наступного року після припинення діяльності подати в установленому порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Відповідно до інформації отриманої з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції встановлено, що ОСОБА_1 опублікував в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування декларацію як суб`єкт декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування декларацію за 2020 рік лише 07.04.2021 року.

Таким чином, в період з 01.01.2021 по 31.03.2021, усвідомлюючи обов`язок подання щорічної декларації за 2020 рік, ОСОБА_1 , мав можливість подати щорічну декларацію за 2020 рік (після звільнення) особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, але подав її лише 07.04.2021 року.

Об`єктивних причин щодо несвоєчасності подання та оприлюднення зазначеної декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції під час розгляду справи не встановлено.

Початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли зібрано, проаналізовано зібрані фактичні дані ті зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Процесуально такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення.

Дії уповноваженої особи, що має право складати протоколи, до моменту його складання можуть свідчити лише про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення, зазначається при складанні протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони, в той час як обов`язковим елементом об`єктивної сторони формального складу завжди є діяння.

Оцінивши в сукупності всі зібрані та дослідженні у судовому засіданні докази, суддя дійшов висновку про наявність у діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання, без поважних причин, декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення стверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом №9 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 17.01.2022; витягом зі стенографічного звіту пленарного засідання першої сесії обласної ради VII скликання від 19.11.2016, який підтверджує обрання ОСОБА_1 депутатом Закарпатської обласної ради VII скликання, рішенням сесії Закарпатської обласної ради VIIІ скликання, що підтверджує припинення повноважень депутата ОСОБА_1 ; витягом зі сторінки публічної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» сайту «public.nazk.gov.ua» щодо дати подання декларації ОСОБА_1 за 2020 рік, та іншими матеріалами справи.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та надавши їм належну правову оцінку, враховуючи обставини вчиненого правопорушення, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Вирішуючи питання про призначення адміністративного стягнення суддя виходить з наступного.

Згідно з положеннями ст.23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи вимоги ст.33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, у зв`язку з чим вважає на необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі , передбаченому санкцією ч.1 ст.172-6 КУпАП, а саме, п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850грн.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

Керуючись ст. ст. 172-6 ч.1, 245, 283,-285, 287,-291, 294 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закон України «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят)грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 496(чотириста дев`яносто шість гривень) грн. 20коп.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник