ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2022 Справа №607/22089/21

14 січня 2022 року м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Черніцька І.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Тернопільського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої по АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №815782 від 29 листопада 2021 року, 16 листопада 2021 року близько 16 год. 00 хв. малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив булінг психологічного та фізичного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю педагогічного колективу Тернопільського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів-правовий ліцей №2» та фізичному здоров`ю учаснику освітнього процесу учениці 5А1 класу малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-4 КУпАП. Вказані дії ОСОБА_2 вчиняє систематично, однак останній не досяг шістнадцятирічного віку, а тому до відповідальності притягується його матір ОСОБА_1 .

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про час та місце була повідомлена у встановленому законом шляхом направлення рекомендованого повідомлення за місцем її проживання, телефонограмою та розміщення оголошення про виклик до суду на сайті судової влади. Про причини неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи не подавала.

З врахування вищенаведених обставин та вимог ст. 268 КУпАП, вважаю, що розгляд справи можна провести у відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши в сукупності наявні в матеріалах докази, вважає, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

В силу вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Положеннями ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреса свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Частиною 1 статті 173-4 КУпАП передбачена відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Диспозицією ч. 1 ст. 173-4 КУпАП визначено два альтернативних суб`єкта вказаного адміністративного правопорушення. Зокрема, булінг (цькування) може бути вчинено учасником освітнього процесу стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або малолітньою чи неповнолітньою особою стосовно учасника освітнього процесу.

При цьому диспозиція визначає і два альтернативних безпосередніх об`єкта посягання: охоронювані права малолітньої чи неповнолітньої особи при умові вчинення булінгу будь-яким з учасників освітнього процесу або охоронювані права учасників процесу від дій малолітньої чи неповнолітньої особи.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №815782 від 29 листопада 2021 року, ОСОБА_1 ставиться у вину те, що 16 листопада 2021 року близько 16 год. 00 хв. малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив булінг психологічного та фізичного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю педагогічного колективу Тернопільського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів-правовий ліцей №2» та фізичному здоров`ю учаснику освітнього процесу учениці 5А1 класу малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-4 КУпАП. Однак, останній не досяг шістнадцятирічного віку, а тому до відповідальності притягується його матір ОСОБА_1 .

Разом з тим, положеннями ч. 1 ст. 173-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Диспозицією ч. 1 ст. 173-4 КУпАП визначено два альтернативних суб`єкта даного адміністративного правопорушення. Так, булінг (цькування) може бути вчинено учасником освітнього процесу стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або малолітньою чи неповнолітньою особою стосовно учасника освітнього процесу.

При цьому диспозиція визначає і два альтернативних безпосередніх об`єкта посягання: охоронювані права малолітньої чи неповнолітньої особи при умові вчинення булінгу будь-яким з учасників освітнього процесу або охоронювані права учасників процесу від дій малолітньої чи неповнолітньої особи.

Для визначення поняття учасника освітнього процесу, який за диспозицією ч. 1 ст. 173-4 КУпАП може бути або суб`єктом злочину або безпосереднім предметом посягання, судом використано визначення надане ч.1 ст. 19 Закону України «Про повну загальну середню освіту» згідно із яким учасниками освітнього процесу в закладах освіти є: учні, педагогічні працівники, інші працівники закладу освіти, батьки учнів, асистенти дітей (у разі їх допуску відповідно до вимог частини сьомої статті 26 цього Закону).

В даному випадку учасник освітнього процесу ОСОБА_2 самостійно вчинив дії щодо цькування іншого малолітнього учасника освітнього процесу ОСОБА_3 та педагогічного колективу навчального закладу. Однак, протокол складено відносно його матері, яка є учасником освітнього процесу, проте жодних дій передбачених ч. 1 ст. 173-4 КУпАП не вчиняла.

Відповідальність батьків або осіб, що їх замінюють за вчинення дій, визначених ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років передбачена вимогами ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

Враховуючи наведене та те, що булінг вчинено малолітнім сином ОСОБА_2 відносно інших учасників освітнього процесу, проте протокол складено відносно його матері за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, оскільки остання будь-яких дій передбачених ч. 1 ст. 173-4 КУпАП не вчиняла. За вчинення правопорушення її малолітньою дитиною у неї настає відповідальність за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

Слід також зазначити, що в силу вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що протокол про вчинене адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 щодо подій, які мали місце 16 листопада 2021 року складено 29 листопада 2021 року.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

В силу вимог ч. 1 ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З врахуванням наведеного, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, виходячи із фабули протоколу.

Згідно з вимогами п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 173-4, 247, 252, 283, 284 КУпАП, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 статті 7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Суддя І.М. Черніцька