Єдиний унікальний номер 233/4574/21
Номер провадження 3/229/200/2022
Категорія 289
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Гонтар А.Л., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та прокурора Дружківського відділу Краматорської окружної прокуратури Карташяна Н.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Костянтинівка Донецької області, громадянки України, освіта вища, працює комунальний заклад культури "Централізована система публічних бібліотек Костянтинівської міської ради", провідний бібліотекар, заміжня, яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності не притягувалась,

встановив:

до Дружківського міського суду Донецької області 10 січня 2022 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 592 від 17 вересня 2021 року, відповідно до якого ОСОБА_1 , яка була уповноважена виконувати обов"язки присяжної Костянтинівського міськрайоного суду Донецької області.

Відповідно до інформації розміщеної в єдиному державному реєстрі декларацій - офіційному сайті Національного агенства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік, а саме, 13 квітня 2021 року, чим порушила вимоги ч.1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" і вчинила правопорушення, пов"язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення не визнала. Пояснила, що вона несвоєчасно подала декларацію з поважних причин, оскільки її було неправильно повідомлено про час до якого вона повинна подати декларацію .

Прокурор просив притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , вважає, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення складено у відповідності до вимог чинного законодавства, уповноваженою особою. Вина правопорушника полягає в тому, що вона мала фізичну можливість подати декларацію своєчасно, але зробила це лише 13 квітня 2021року.

Суд, вислухавши думку особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , заслухавши думку прокурора Карташяна Н.А., а також оцінивши інші докази у справі в їх сукупності, приходить до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за спливом строку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Наведена правова позиція повністю кореспондується зі змістом ст. 62 Констинуції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до пункту 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 1998 року (із змінами і доповненнями) «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією», суди повинні з`ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням останньою завдань і функцій держави.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що відповідно до рішення Костянтинівської міської ради Донецької області № 6/98-1939 від 23 січня 2020 року було затверджено список присяжник Костянтинівського міськрайоного суду Донецької області .

Відповідно до списку ОСОБА_1 була внесена до нього як присяжна.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх перебачити.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання електронної декларації, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання електронної декларації.

Крім того, згідно з п. 2 роз`яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Граничним терміном подачі декларації для ОСОБА_1 було визначено законом 01 квітня 2021 року.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування, декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік ОСОБА_1 подана до Реєстру 13 квітня 2021 року.

Суд, вважає, що причини несвоєчасної подачі електронної декларації є не поважними, тому в її діях є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки доведено що декларація подана несвоєчасно.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Крім того, відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Під час судового засідання прокурор Карташян Н.А.. пояснив, що наполягає на визнанні винуватим особи, що притягується до відповідальності та застосувати до неї покарання. Пояснив, що датою виявлення корупційного адміністративного правопорушення є 17 вересня 2021 року, тобто дата складання протоколу.

В засіданні встановлено, що протокол відносно особи складений 17 вересня 2021 року, який до суду надійшов 10 січня 2022 року.

Як зазначає в протоколі особа, уповноважена на його складання, датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є дата встановлення всіх обставин по справі та складання даного протоколу з подальшим формуванням адміністративних матеріалів працівниками УЗЕ в Донецької області, тобто 17 вересня 2021 р.

Однак з даними доводами неможливо погодитися, виходячи з наступного.

Положення ст. 49 Закону України "Про запобігання корупції" встановлюють обов`язок державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють, відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

В адміністративних матеріалах (а. с. 8) міститься лист в.о. керівника Управління проведення спеціальних перевірок та моніторінгу способу життя від 29 червня 2021 року надісланого на адресу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, де він повідомляє, що Національним агенством встановлено, що ОСОБА_1 несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування. Даний лист отриманий ДСР НП України 01 липня 2021 року, а УСР в Донецькій області 14 липня 2021 року.

Таким чином, датою виявлення правопорушення суд вважає початок здійснення відповідної перевірки за фактом йомовірного правопорушення, тобто 14 липня 2021 року.

Факт доведення вчинення корупційного правопорушення ОСОБА_1 проводився без повної перевірки декларації.

Доказом факту несвоєчасного подання декларації є скриншот відомостей із сайту Єдиного державного реєстру декларації, отриманих на ім`я ОСОБА_1 , а тому перевірочні дії не потребували значного часу для прикладання зусиль уповноваженої особи на складання протоколу для встановлення всіх обставин справи, формування адміністративних матеріалів та своєчасного їх подання для розгляду судом в межах строків визначених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до штампу вхідної пошти, адміністративний протокол надійшов до суду 10 січня 2022 року.

Справу було призначено на 17 січня 2022 року, але у судове засідання не з"явився прокурор, справу було відкладено на 03 люте 2022 року.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, в тому числі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Згідно п. 5 Листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 р. N 223-943/0/4-17, судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч. З ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об`єктивного і повного з`ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

Таким чином, провадження в адміністративні справі відносно ОСОБА_1 в скоєні за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ч. 1 ст. 247, ст.ст. 221, 283-285, 294, КУпАП, суддя

постановив:

провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга через Дружківський міський суд Донецької області протягом 10 (десяти) днів з моменту винесення постанови.

Суддя: А. Л. Гонтар