Провадження №: 3/752/841/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2022 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання - АДРЕСА_1
за участюпредставника Данильчука О.І. (адвокат)

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 20.11.2021серії ВАБ № 460451, в якому зазначено, що 20.11.2021 о 12:30 за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 здійснював торгівлю пивом без ліцензії. Такі дії кваліфіковано за ч. 1 ст. 156 КУпАП.

До зазначеного протоколу приєднано копія посвідчення водія ОСОБА_1 , рапорт інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 полку № 1 Халілова Е.

У ході судового розгляду справи представник ОСОБА_1 - адвокат Данильчук О.І. клопотав перед судом про закриття провадження з мотивів відсутність події та складу адміністративного правопорушення, вказуючи на те, що до протоколу серії ВАБ № 460451 не приєднано належних і допустимих доказів на підтвердження обставин вчинення адміністративного правопорушення, звернув увагу суду на те, що у тексті зазначеного протоколу ОСОБА_1 власноручно зробив рукописний напис про те, що він з протоколом не погоджується і торгівлі пивом не здійснював, адже воно лише зберігалося в магазині.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася. За усним клопотанням представника розгляд справи проведено за відсутності ОСОБА_1 з огляду на положення ст. 268 КУпАП, де закріплено, що присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

Уважно дослідивши наявні матеріали, суд (суддя) доходить висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, зважаючи на наступне.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Як визначено у ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушення в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

У силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують пр. розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною 1 ст. 156 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку у виді штрафу від двохсот до шестисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, полягає у здійсненні роздрібної або оптової, включаючи імпорт або експорт, торгівля спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібна торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Статтею 226 Податкового кодексу України передбачено порядок та умови щодо виготовлення, зберігання, продажу марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів. Згідно з п. 226.1. ст. 226 Податкового кодексу України У разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Відповідно до п. 226.5. ст. 226 Податкового кодексу України маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється марками акцизного податку, зразки яких затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 20 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1251 маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" розрізняє два види торгівлі відповідною продукцією залежно від місця такої діяльності та суб`єктного складу покупця, а саме: оптову та роздрібну торгівлю, обидва з яких, як передбачається законодавцем, може здійснюватися суб`єктами господарювання за наявності у них ліцензій.

З сукупного аналізу викладеного вище слідує, що суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, може бути лише суб`єкти господарювання, якими згідно з чинним законодавством, зокрема, Господарським кодексом України є: господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку, а також громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Відповідно до чинного законодавства юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону (ч. 1 ст. 92 ЦК України).

Чинний КУпАП не містить визначення терміну "посадова особа", у зв`язку з чим для обґрунтованого правозастосування слід керуватися положеннями інших нормативно-правових актів, зокрема Законом України "Про державну службу",КК України (примітка до ст. 364). За аналізу згаданих норм можна зробити висновок, що особа є службовою не тільки тоді, коли вона здійснює відповідні функції чи виконує обов`язки постійно, тимчасово або за спеціальним повноваженням, за умови, що зазначені функції чи обов`язки покладені на неї правомочним органом або правомочною службовою особою.

Що ж стосується громадянина - суб`єкта підприємницької діяльності, то він може бути визнаний службовою особою (посадовою особою) лише тоді, коли у нього реально виникає можливість виконання вказаних вище обов`язків. А це можливо у випадку, коли такий громадянин на умовах трудового договору наймає працівників для сприяння йому у здійсненні підприємницької діяльності. За таких обставин він набуває організаційно-розпорядчих повноважень стосовно найманих працівників (право ставити перед ними певні завдання, визначати розмір заробітної плати, розпорядок робочого дня, застосовувати

дисциплінарні стягнення тощо (див.: лист Міністерства юстиції України від 03.11.2006 № 22-48-548).

У розрізі наведених приписів законодавства суд (суддя) констатує, що фактичних даних на підтвердження того, що ОСОБА_1 як громадянин є суб`єктом господарювання, як-то фізичною особою - підприємцем або ж керівником та/або посадовою особою суб`єкта господарювання - юридичної особи, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

При цьому, документація, яка надійшла до суду та була оформлена в матеріалах адміністративної справи відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 156 КУпАП, не дозволяє встановити наявність події та складу адміністративного правопорушення за вказаною нормою зазначеного Кодексу, адже не містять у собі фактичних даних, з яких слідує, що ОСОБА_1 20.11.2021 у вказаний у протоколі час та місці провадив роздрібну чи оптову торгівлю алкогольними виробами (відсутнє належне підтвердження укладення договору купівлі - продажу у простій письмовій формі, чи шляхом конклюдентних дій, передачі товару продавцеві, отримання грошових коштів, виявлення товару без марок акцизного податку, який має реалізовуватися за їх наявності та/або з підробленими марками акцизного збору тощо).

Враховуючи викладене суд (суддя) зауважує, що склад адміністративного правопорушення, який описаний у протоколі від 20.11.2021 - "торгівля пивом без ліцензії" не охоплюється диспозицією ч. 1 ст. 156 КУпАП та йде у розріз зі змістом названої норми законодавства. У разі наявності належних, допустимих і достовірних доказів реалізація підакцизної продукції без спеціального дозволу такі обставини можуть становити собою самостійний склад адміністративного правопорушення, проте не того, про яке йдеться у ч. 1 ст. 156 КУпАП.

З огляду на викладене у діях ОСОБА_1 , які описані у протоколі від 11.11.2021, відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, що виключає законні підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу відповідного склад адміністративного правопорушення.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 23, 156, 247, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 156 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко