ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2022 року м.Чернівці

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду Марчак В.Я., за участю секретаря судового засідання Чобана А.В., прокурора Гаджули О.А., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисників Шеремети І.С., Мізюка В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2021 року відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Круглик Хотинського району Чернівецької області, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженого, за ч.1 ст.1727, ч.2 ст.1727 КУпАП,-

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст оскарженого судового рішення.

Постановою Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2021 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1727 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. в дохід держави.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у розмірі 454 гривні.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.1727 КУпАП закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи апелянта.

На вказану постанову ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову і закрити провадження у справі за ч.1 ст.1727 КУпАП на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апелянт вважає, що при винесенні постанови суд не вірно врахував ряд обставин, на які він посилався при судовому розгляді, а тому рішення не відповідає фактичним обставинам справи.

Зазначає, що, закриваючи провадження у справі за ч.2 ст.1727 КУпАП, районний суд дійшов вірного висновку про відсутність реального конфлікту інтересів, а тому його висновок за ч.1 ст.1727 КУпАП є суперечливим.

Вказує, що за результатами службового розслідування до ОСОБА_2 було застосовано дисциплінарне стягнення, попри те, що ОСОБА_1 був головою дисциплінарної комісії.

Звертає увагу на те, що ОСОБА_3 є його племінником, однак не був його підлеглим, а в 2019 році начальник Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області повідомляв письмово про цей факт начальника ГУНП в Чернівецькій області.

____________________________________________________________________

ЄУНСС 717/1257/21 Головуючий в І інстанції: Єфтеньєв О.Г.

Номер справи 33/822/48/22 Суддя-доповідач: Марчак В.Я.

Таким чином, вважає, що доповідав керівництву про факт родинних зв`язків з ОСОБА_2 в повному обсязі, а тому керівні особи та відділ кадрів повинні були знати про даний факт.

Крім того, 21 січня 2022 року подав доповнення до апеляційної скарги, в яких посилається на відсутність в його діях реального конфлікту інтересів, а також на той факт, що повідомляв колег і керівництво про те, що ОСОБА_2 є його племінником.

Також, зазначає, що працівники ДВБ НП України ставились до нього упереджено та чинили тиск на суд першої інстанції.

Вказує, що районним судом не встановлено дати виявлення працівниками внутрішньої безпеки факту даного правопорушення, а також те, що в нього був відсутній корисливий мотив для вчинення правопорушення.

Обставини, встановлені Судом першої інстанції.

Згідно оскаржуваної постанови, заступник начальника Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_1 , будучи головою дисциплінарної комісії, створеної на підставі наказу Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області від 11.09.2020 № 163, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», діючи умисно, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив свого безпосереднього керівника та уповноваженого керівника про наявність реального конфлікту інтересів, а саме: щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми службовими повноваженнями, які виникли після створення дисциплінарної комісії та призначення його головою даної комісії, по проведенню службового розслідування, щодо племінника ОСОБА_2 , чим порушив вимоги пунктів 1 та 2 частини 1 статті 28, частини 2 статті 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 8/2021 від 09.09.2021, голова дисциплінарної комісії ОСОБА_1 , не повідомивши в установленому порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час призначення та проведення службового розслідування, призначеного на підставі наказу Кельменецького ВП від 11.09.2020 № 163, вчиняв дії та приймав рішення: організовував роботу дисциплінарної комісії за результатами службового розслідування і підписав висновок службового розслідування, доповів результати службового розслідування начальнику Кельменецького ВП та надав для затвердження висновок службового розслідування, а також інші повноваження Голови дисциплінарної комісії, передбачені Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2021 № 893, в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги пунктів 1 та 3 частини 1 статті 28 , частини 2 статті 35-1 Закону України «Про запобігання корупції».

У даній частині районний суд дійшов висновку про те, що відсутній реальний конфлікт інтересів, який при підписанні висновку ОСОБА_1 впливав би на об`єктивність та неупередженість висновку комісії (який підписали інші двоє членів комісії, та підготував ОСОБА_4 , який підготував також і проект наказу) та наказу про застосування дисциплінарного стягнення т.в.о. начальника Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області Бандуряка Р. № 174 від 25.09.2020 року, а тому провадження у справі за ч.2 ст.1727 КУпАП підлягає закриттю.

Позиції учасників апеляційного провадження.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисники підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити.

Прокурор заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити без змін постанову районного суду.

Мотиви Суду.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення учасників апеляційного провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч.7 ст.294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Оскільки ОСОБА_1 оскаржує постанову районного суду в частині притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.1727 КУпАП, апеляційний суд переглядає рішення лише в цій частині.

Згідно положень ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти вмотивоване законне рішення.

Апеляційним судом встановлено, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вказаних вимог дотримався.

В районному та апеляційному суді ОСОБА_1 свою вину за ч.1 ст.1727 КУпАП не визнав. Пояснив, що з 2015 року його племінник ОСОБА_2 працює у районному відділі поліції з 2015 року в секторі карного розшуку, про цей факт було відомо як керівництву, так і іншим службовим особам. Жодних дій, пов`язаних з впливом на його службу в поліції ОСОБА_1 не вчиняв та безпосереднього службового впливу не мав. Наказом Кельменецького ВП від 11.09.2020 року було призначено службове розслідування за фактом реєстрації заяв про кримінальні правопорушення окремими поліцейськими за фактом порушень, без зазначення прізвищ. Головою дисциплінарної комісії призначено ОСОБА_1 , членами комісії ОСОБА_5 і ОСОБА_4 , однак все службове розслідування фактично проводив ОСОБА_4 , який перевіряв матеріали справи і підготував проект висновку, який ОСОБА_1 формально підписав. Про те, що він є головою дисциплінарної комісії, а службове розслідування проводилось стосовно його племінника, ОСОБА_1 дізнався після того, як службове розслідування було проведене, і ОСОБА_5 і ОСОБА_4 прийшли до нього в кабінет підписувати висновок. Зазначив, що ОСОБА_5 і ОСОБА_4 були обізнані про те, що ОСОБА_2 є його племінником, і ОСОБА_1 нагадував про це усно, однак таке повідомлення ніде не зафіксовано, протокол засідання дисциплінарної комісії не вівся. Пояснив, що працівники Чернівецького управління ДВБ НП України до нього упереджено ставляться, оскільки до цих подій пропонували йому надати неправомірну вигоду судді, на що він відмовив.

Незважаючи на невизнання вини ОСОБА_1 та доводи апеляційної скарги, вина останнього підтверджується сукупністю належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у п. п.1, 2 ч.1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 1 Закону, реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

За ч.1 ч.2 ст.28 Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Протоколом про адміністративне правопорушення №7/2021 від 09 вересня 2021 року встановлено, що Наказом ГУНП від 28.03.2019 року №43 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника Хотинського ВП.

Наказом ГУНП від 20.06.2019 року ОСОБА_2 племінника ОСОБА_1 призначено на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ОСОБА_6 .

Відповідно до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», поліцейські є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

06 серпня 2020 року працівниками інспекторського відділу УОАЗОР ГУНП проведено цільову перевірку оперативно-службової діяльності Хотинського ВП, в ході якої встановлено ряд порушень службової дисципліни з боку працівників підрозділу, в тому числі ОСОБА_2 , про що 12 серпня 2020 року складено доповідну записку.

Наказом Кельменецького ВП від 11.09.2020 року №163 призначено службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії в складі голови комісії ОСОБА_1 та членів комісії ОСОБА_5 і ОСОБА_4 (а.с.49).

Однак, після призначення службового розслідування, перед початком його проведення, у ході та після його проведення ОСОБА_1 не поінформував про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ним обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, не повідомив уповноваженого керівника, а також членів дисциплінарної комісії про реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом, зумовленим родинними стосунками із племінником ОСОБА_2 та його службовими повноваженнями як голови дисциплінарної комісії, що впливало та об`єктивність або неупередженість прийняття рішень під час службового розслідування, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень голови дисциплінарної комісії.

Частиною третьою статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Крім протоколу про адміністративне правопорушення, судом першої інстанції безпосередньо досліджено наступні письмові докази:

- копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серія НОМЕР_1 ;

- копію Повідомлення про роботу близьких осіб ОСОБА_1 від 26.01.2021;

- копію свідоцтва про народження ОСОБА_2 , серія НОМЕР_2 ;

- копію свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , серія НОМЕР_3 ;

- копію свідоцтва про народження ОСОБА_8 , серія НОМЕР_4 ;

- копію заяви ОСОБА_1 про прийняття на службу від 07.11.2015;

- копію автобіографії ОСОБА_1 від 25.05.2018;

- копію анкети ОСОБА_1 від 25.05.2018;

- копію витягу з наказу ГУНП в Чернівецькій області від 20.06.2019 № 83 о/с;

- копію наказу Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області від 11.09.2020 №163;

- копію Висновку службового розслідування від 25.09.2021;

- копію наказу Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області від 25.09.2020 №174;

- копію запиту Чернівецького управління ДВБ ЧУ від 25.08.2021 № 1754/42-25/01-2020;

- лист-відповідь Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області від 25.08.2021 вих. № 5904/123/42/01-2021;

- копію запиту Чернівецького управління ДВБ ЧУ від 25.08.2021 № 1757/42-25/01-2020;

- лист-відповідь Відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області від 25.08.2021 № 5903/123/45/01-2021;

- копію наказу ГУНП в Чернівецькій області від 29.12.2016 № 1493 «Про затвердження Положення про відділи та відділення поліції ГУНП в Чернівецькій області»;

- копію Положення про Хотинське відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, затвердженого наказом ГУНП в Чернівецькій області від 29.12.2016 № 1493.

Крім того, судом першої інстанції було допитано свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Дослідивши дані докази у їх сукупності, районний суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 , всупереч вимогам п.1 та п.2 ч. 1 ст.28 вказаного Закону, після створення дисциплінарної комісії та призначення його головою цієї комісії, не повідомив у встановленому Законом порядку уповноваженого керівника, наказом якого створено дану комісію, та інших членів комісії, про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Крім того, в матеріалах справи наявне повідомлення, складене заступником начальника Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області Дмитрієва А., про роботу близької особи ОСОБА_2 у його підрозділі (т.1 а.с.20).

Разом з цим, дане повідомлення складено 26.01.2021 року, в той час як дата вчинення правопорушення 25.09.2020 року, а тому воно не береться до уваги апеляційним судом як доказ невинуватості ОСОБА_1 .

Крім того, допитаний районним судом ОСОБА_11 повідомив, що працює начальником Дністровського РВП з серпня 2020 року та ним було видано наказ про проведення службового розслідування. Про те, що ОСОБА_2 є племінником ОСОБА_1 голови дисциплінарної комісії, йому не було відомо, а стало відомо у січні 2021 року, коли ОСОБА_1 приніс письмове повідомлення.

Посилання апелянта на те, що про факт родинних зв`язків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 керівництво та кадровик були обізнані, не звільняло ОСОБА_1 від обов`язку повідомити письмово НАЗК, членів комісії в установленому законом порядку про реальний конфлікт інтересів при розгляді даної конкретної дисциплінарної справи та вжити заходів для його виключення зі складу дисциплінарної комісії при розгляді дисциплінарної справи щодо його племінника.

Апеляційний суд вважає, що у даному випадку таке повідомлення повинне було бути задокументованим у письмовому вигляді, наприклад протоколом засідання дисциплінарної комісії, висновком дисциплінарної комісії або окремим письмовим рапортом, який би надав можливість уповноваженим посадовим особам вчинити дії щодо недопущення реального конфлікту інтересів.

Більше того, навіть за умови обізнаності членів дисциплінарної комісії про наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 , всупереч вимогам ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», останнім не було вжито заходів для недопущення такого конфлікту інтересів та його усунення шляхом виключення зі складу дисциплінарної комісії.

Твердження захисту про те, що, закриваючи провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 1727 КУпАП, районний суд суперечить своїм ж висновкам, не відповідають обставинам справи.

Висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу вказаного правопорушення районний суд дійшов з тих підстав, що рішення про дисциплінарну відповідальність ОСОБА_2 він приймав не одноособово, а в складі комісії, і рішення було ухвалене більшістю, а тому в даному випадку реальний конфлікт інтересів не міг вплинути на об`єктивність та неупередженість висновку.

Таким чином, дослідивши зібрані у справі докази, районний суд дійшов вірного висновку про те, що ОСОБА_1 , не повідомив у встановлених законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 1727 КУпАП.

Таким чином, доказів на спростування висновків місцевого суду апелянтами у апеляційній скарзі не наведено, матеріалами справи не встановлено, і в ході апеляційного розгляду не здобуто.

Апеляційним судом не встановлено порушення норм процесуального права чи неправильного застосування норм матеріального права при розгляді справи судом першої інстанції.

При накладенні на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суд першої інстанції дотримався загальних правил накладення стягнення за адміністративне правопорушення, передбачених ст. 33 КУпАП.

Таким чином, постанова районного суду є законною, обґрунтованою та вмотивованою, а тому її слід залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 33-35, 245, 247, 248, 249, 251, 252, 283, 294 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2021 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.1727 та закрито провадження у справі за ч.2 ст.1727 КУпАП залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду [підпис] В.Я. Марчак

Згідно з оригіналом

Суддя Чернівецького

апеляційного суду _________________ В.Я. Марчак

(посада) (М.П., підпис) (ПІБ)

21.01.2022 року

(дата засвідчення копії)