ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/136/22 Справа № 932/448/21 Суддя у 1-й інстанції - Карягіна Н. О. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши клопотання захисника Косовської Антоніни Олександрівни в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 листопада 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та закрито провадження у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, захисник Косовська А.О. в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування пропущеного строку, зазначає, що повний текст постанови став відомий після того, як ОСОБА_2 21.12.2021 року ознайомилась з матеріалами справи.

Вказує, що ОСОБА_2 з`явилась до суду 01.11.2021 року о 09.30 хв. однак секретар судового засідання усно повідомила про відкладення розгляду справи на інший день; ОСОБА_2 неодноразово намагалась з`ясувати дату наступного засідання, однак секретар повідомила, що розгляд справи ще не призначено, а після повідомила, що справу вже розглянуто.

Також зазначає, що постанова суду протягом трьох днів після закінчення розгляду справи не вручалась і не надсилалась.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в поновленні пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови суду виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисник Косовська А.О. знали про місце, час та дату слухання даної справи.

Твердження захисника про те, що ОСОБА_2 з`явилась до суду 01.11.2021 року о 09.30 хв. однак секретар судового засідання усно повідомила про відкладення розгляду справи на інший день; ОСОБА_2 неодноразово намагалась з`ясувати дату наступного засідання, однак секретар повідомила, що розгляд справи ще не призначено, а після повідомила, що справу вже розглянуто не знайшло свого підтвердження та спростовується постановою районного суду, згідно якої, ОСОБА_1 та її захисник Косовська А.О. були присутні при розгляді справи 01 листопада 2021 року та надали пояснення.

Заслуговують на увагу доводи захисника про те, що постанова суду протягом трьох днів після закінчення розгляду справи не вручалась і не надсилалась, однак, виходячи з того, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 або її захисник Косовська А.О. мали об`єктивну можливість дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду та у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Оскільки норми КУпАП не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку, то такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.

Тобто, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у вказаний принцип.

В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Враховуючи наведене вище, доходжу висновку, що зазначену апелянтом причину пропуску строку не можливо вважати поважною, тобто такою, що об`єктивно перешкоджала особі, яка має право на подачу скарги, подати її своєчасно.

Відповідно до чинного законодавства, початок 10-денного строку на апеляційне оскарження починається з дня винесення постанови, а не з дня отримання її копії учасниками судового провадження.

Останнім днем для подачі апеляційної скарги на вказану постанову було 11 листопада 2021 року, однак, вона була подана 29 грудня 2021 року, тобто, поза межами строку, встановленого ст. 294 КУпАП.

З огляду на вищевикладене, а також оскільки захисник Косовська А.О. в клопотанні не навела поважних підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в поновленні строку апеляційного оскарження останній слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання захисника Косовської Антоніни Олександрівни в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 листопада 2021 року - відмовити.

Апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун