Справа № 167/827/21
Номер провадження 3/167/4/22
У Х В А Л А

20 січня 2022 року місто Рожище

Рожищенський районний суд Волинської області у складі:

головуючого судді Н.В. Шептицької,

з участю секретаря судового засідання О.В. Давидюк,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , працює головним редактором « Волинська газета», одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей немає, до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

за участю:

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 ,

захисника адвоката М.В. Ольховського,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 № 457950 від 10.10.2021 року, ОСОБА_2 10 жовтня 2021 року о 10 год 50 хв на а/д М-19 «Доманово Ковель Чернівці - Тереблечче» 126 км в селі Кременець керував автомобілем марки Kia Sorento, днз НОМЕР_1 , з причіпом « Краз 8138», днз НОМЕР_2 , у стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння зі згоди водія проводився на місці зупинки, за допомогою газоаналізатора « Alcotest «6810». Результат тесту 0,33%. Таким чином, своїми ОСОБА_2 порушив пункт 2.9 «а» Правил дорожнього руху, за що передбачена адміністративна відповідальність за частиною 1 статті 130 КУпАП.

Європейським судом з прав людини у багаточисельних рішеннях висловлена правова позиція щодо розгляду національними судами справ про адміністративні правопорушення. Так, у рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: «критерій національного права», який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; «критерій кола адресатів», відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; «критерій мети та тяжкості наслідків» за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: «Лутц проти Німеччини», «Карелін проти Російської Федерації», «Гурепка проти України», «Лучанінова проти України» та інших.

Аналіз диспозиції та санкції частини 1 статті 130 КУпАП дає підстави стверджувати те, що це правопорушення відповідає критерію кола адресатів та критерію мети та тяжкості наслідків.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наведене вказує на те, що при розгляді зазначене вище правопорушення повинні застосовуватись принципи кримінального судочинства.

У зв`язку із цим при розгляді справи і при наданні оцінки доказам та вирішенні питань про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, законності та обґрунтованості судового рішення, суд вважає за необхідне застосовувати відповідні положення кримінального процесуального закону, в тому числі і щодо сутності адміністративного правопорушення, яке за своєю юридичною природою фактично є обвинуваченням.

Суд видалився до нарадчої кімнати для ухвалення рішення у вказаному адміністративному провадженні.

Враховуючи вимоги, передбачені статтями 1, 2, 7 КУпАП, статтями 2, 7, 9, 26 КПК України у суду виникла необхідність з`ясування обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та ухвалення законного, обґрунтованого і вмотивованого судового рішення. Без з`ясування цих обставин ухвалення судового рішення з дотриманням встановлених, загальних засад адміністративного судочинства, зокрема повного та неупередженого судового розгляду адміністративного провадження, не є можливим.

Враховуючи викладене, суд доходить до висновку про необхідність виходу з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду.

При постановленні ухвали про поновлення судового розгляду судом була врахована правова позиція, висловлена в постанові Верховного Суду від 28.01.2021 року у справі № 182/536/16-к, провадження № 51-1103км20, із змісту якої вбачається, що вихід з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду не суперечать загальним засадам кримінального провадження, оскільки оцінка доказів здійснюється саме в нарадчій кімнаті, а за наявності об`єктивних суперечностей, які впливають на вирішення питання щодо винуватості особи, усунути їх можливо лише в результаті відновлення судового розгляду. Наведене, в тому числі, сприяє реалізації загальних засад і прийняття рішення поза розумним сумнівом.

Дана правова позиція є останньою за часом, висловленою Верховним Судом з питання наявності правових підстав для виходу з нарадчої кімнати, до якої суд видалився для ухвалення вироку, та поновлення судового розгляду, суд вважає за необхідне керуватись саме зазначеною правовою позицією Верховного Суду.

За таких обставин, з метою сприяння реалізації основних засад адміністративного провадження, виконання його завдань та ухвалення законного, обґрунтованого і вмотивованого судового рішення, суд вважає за необхідне поновити судовий розгляд адміністративного провадження.

Керуючись статтями 1, 2, 7 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Поновити судовий розгляд у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП.

Ухвала суду про поновлення судового розгляду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н.В. Шептицька