ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/2676/21

Провадження № 3/293/43/2022

13 січня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючу,

за ч. 3 ст. 184 КУпАП

УСТАНОВИВ:

У провадженні Черняхівського районного суду Житомирської області перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст.184 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення убачається, що громадянка ОСОБА_1 неналежним чином виконує свої батьківські обов`язки по вихованню малолітнього сина ОСОБА_2 , 2006 р.н., який 13.11.2021 року близько 19 год. 00 хв. за адресою: вул. Пролетарська, 5, Черняхівський район, Житомирська обл. вживав спиртні напої, а саме пиво, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 184 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП.

13.01.2022 ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи за її відсутності.

За вказаних обставин суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 неналежним чином виконує свої батьківські обов`язки по вихованню малолітнього сина ОСОБА_3 , 2006 р.н., який 13.11.2021 року близько 19 год. 00 хв. за адресою: вул. Пролетарська, 5, Черняхівський район, Житомирська обл. вживав спиртні напої, а саме пиво, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Диспозиція ч. 3 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

Тобто, адміністративна відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють, за ч. 3 ст. 184 КУпАП наступає у разі вчинення неповнолітньою особою, яка не досягла шістнадцяти років, адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП протокол є єдиним документом, у якому зазначається суть правопорушення, тобто це є фактично те обвинувачення, яке висунуто особі від імені держави відповідними посадовими особами та має доводитись належними доказами у розумінні ст. 251 КУпАП. Під час розгляду справи суддею у межах порушеного провадження надається правова оцінка діянню на предмет його протиправності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 2КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 23К УпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. До того ж, за правилами ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Разом з тим, при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, працівниками поліції не зазначено, яке саме правопорушення вчинено неповнолітнім ОСОБА_3 та якою саме нормою КУпАП передбачено відповідальність за вчинення такого правопорушення, а зазначено лише про факт вживання спиртних напоїв.

До того ж сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом", оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на наведене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 3 статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення слід закрити відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 247, 279, 286, 283, 284 КУпАП,суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 184 КУпАП закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Л.В.Лось