ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/21748/21

Провадження №: 3/755/31/22

"18" січня 2022 р.

м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бірса О.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , установив:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення складеного Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві від 14.12.21 серії ВАБ № 570943 ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство, однак кваліфіковано його дії за ч. 1 ст. 173 КпАП.

У судове засідання, особа, що притягається до адміністративної відповідальності, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, згідно положень КпАП, не з`явилася.

Інформацію про дату, час та розгляд самого провадження даним складом суду розміщувалася на сайті Судової влади цього місцевого суду у розділі інформацію для громадян з найменуванням «ГРОМАДЯНАМ» (https://dn.ki.court.gov.ua/sud2604/).

Разом з тим, ужиті заходи попри їх об`ємність не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на, що Суд, виходячи з вище зазначених правових норм та беручи до те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. у т.ч. постанову ВС від 15 травня 2019 року у справі № 0870/8014/12), вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Відповідно Суд дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КпАП, а саме: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

У відповідності з положеннями ст. 280 КпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 1 КпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (абз. 3 ст. 7 КпАП).

Відповідно до ст. 278 КпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

У цій справі Суд, дослідивши її матеріали, у відповідності до положень ст. 252 КпАП, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, зауважує, що згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення суть поуршення та кваліфікація дій не кореспондуютсья між собою та прямо суперечать одне одному.

З протоколу слідує, що ідеться про домашнє насильство, однак дії кваліфікуються, як дрібне хуліганство за ст. 173 КпАП.

Таке формування фабули порушення та юридичної кваліфікації дій є неприйнятним так, як порушує конвенційні права особи відносно якої складається такий протокол, зокрема право знати у чому її звинувачують, та мати можливість будувати належний захист.

Тим самим, у ключі таких обставин слушним є повернення справи до Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві для з`ясування указаних обставин. Адже, згідно з ст.ст. 245, 252 того ж Кодексу, висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Слушність повернення справи до УП Суд обумовлює в цій справі у тому числі тим, що відповідно до вимог постанови Пленуму Верховного суду України №14 від 23.12.2005 року, визнана правильною практика тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Також, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 11 від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без додержання вимог ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення вмотивованою постановою цього суду для належного оформлення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя постановив :

справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (протокол про адміністративне правопорушення Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві від 14.12.21 серії ВАБ № 570943) повернути до Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві для усунення вище виявлених судом недоліків та виконання вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 31.03.2015 в справі № 2-рп/2015, оскарженню не підлягає.

С у д д я Оксана БІРСА