Провадження № 3/554/6/2022
П О С Т А Н О В А

Іменем України

05 січня 2022 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., за участю секретаря судового засідання - Пащенко Д. С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , адвоката - Дениса Б. І., свідків - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, директора Підприємства об`єднання громадян «Полтавське учбово-виробниче підприємство «Полтаваелектро» Українського товариства сліпих, РНОКПП НОМЕР_1 , інші відомості про особу ініціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Опис обставин, установлених під час розгляду справи

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ПО № 017485 від 29 листопада 2021 року (далі - Протокол), складеного головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Полтавського РУ ГУ ДСНС України у Полтавській області лейтенантом служби цивільного захисту Павловським М. М., 29 листопада 2021 року, об 11 годині, ОСОБА_1 , керівник Підприємства об`єднання громадян «Полтавське учбово-виробниче підприємство «Полтаваелектро» Українського товариства сліпих, не допустив та створив перешкоди у діяльності уповноважених осіб, що реалізують державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, пов`язані з проведенням перевірок, а саме без наявності законних підстав здійснив недопущення посадових осіб Полтавського РУ ГУ ДСНС України у Полтавській області до здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) гуртожитку Підприємства об`єднання громадян «Полтавське учбово-виробниче підприємство «Полтаваелектро» Українського товариства сліпих, що в м. Полтаві по вул. Гетьмана Сагайдачного, буд. 4, мотивуючи це тим, що посадові особи не надали наказ ГУ ДСНС у Полтавській області № 393 від 19 листопада 2021 року «Про проведення позапланових перевірок протягом листопада - грудня 2021 року».

Нормативний акт, що передбачає відповідальність за інкриміноване особі адміністративне правопорушення

Дії ОСОБА_1 ініціатором складення протоколу кваліфіковані за ст. 185-14 КУпАП, відповідно до якої,створення перешкод у діяльності уповноважених посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, пов`язаній з проведенням перевірок, - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Те саме діяння, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ставлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення інкримінованого йому правопорушення

Після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, що притягується до адміністративної відповідальності, в тому числі права на захист, тобто користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, в судовому засіданні ОСОБА_1 вини у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнав та показав, що він не допустив посадових осіб Полтавського РУ ГУ ДСНС України у Полтавській області до перевірки, у зв`язку з ненаданням останніми відповідних на це документів.

Мотиви суду та оцінка наданих сторонами доказів

Дослідивши матеріали, додані до Протоколу, суд дійшов висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, з огляду на таке.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці вимоги закону ініціатором складення Протоколу були грубо порушені.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а) об`єкту; б) об`єктивної сторони; в) суб`єкту; г) суб`єктивної сторони.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Адміністративна відповідальність за ст. 185-14 КУпАП, яка містить дві частини, настає за створення перешкод у діяльності уповноважених посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, пов`язаній з проведенням перевірок. Санкція ч. 1 ст. 185-14 КупАП передбачає накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Те саме діяння, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У Протоколі ініціатор його складення не зазначив кваліфікацію вчиненого правопорушення, оскільки в ньому дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 185-14 КУпАП, однак не вказано яка саме частина цієї статті йому інкримінується.

Крім того, суд зазначає, що обов`язковою умовою для притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 185-14 КУпАП є протиправне створення перешкод уповноваженим посадовим особам ДСНС у проведенні перевірок.

Однак, у Протоколі в повній мірі не вказані обставини, що складають об`єктивну сторону вказаного правопорушення, зокрема, у чому саме полягають перешкоди, та якими саме діями чи бездіяльністю особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, їх створила.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до ст. 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання.

У судовому засіданні ОСОБА_1 показав, що 29 листопада 2021 року, під час оперативної наради, до нього в кабінет прийшли посадові особи ДСНС України у Полтавській області та з метою проведення перевірки усунених порушень, що були виявлені попередньою перевіркою, попросили провести їх по гуртожитку. На це ОСОБА_1 погодився, висунувши вимогу надати йому відповідні дозвільні на це документи, на що від працівників ДСНС України у Полтавській області отримав відмову, оскільки на думку інспекторів самого посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) було достатньо. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 скористався своїм правом не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили відповідних на це документів, вказавши при цьому, що жодних перешкод інспекторам він не створював, а лише просив їх дотримуватись вимог чинного законодавства.

Допитані в суді свідки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтвердили факт відмови працівників ДСНС України у Полтавській області пред`явити на вимогу ОСОБА_1 документи, які б надавали їм право на здійснення відповідного заходу. Також засвідчили, що ОСОБА_1 ніяких перешкод у діяльності інспекторів не створював, а тільки вимагав здійснювати державний нагляд (контроль) в порядку, визначеному законом.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків, дослідивши надані до суду докази, суд дійшов висновку про те, що матеріали справи не містять підтвердження того, що 29 листопада 2021 року, ОСОБА_1 умисно та протиправно створив перешкоди у діяльності уповноважених посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, пов`язаній з проведенням заходу державного нагляду (контролю).

Окремо, суд зауважує, що згідно з ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V, перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

До матеріалів справи ініціатором складення Протоколу додано копію посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 757 від 24 листопада 2021 року (а. с. 9), з якого слідує, що 29 листопада 2021 року, копію цього посвідчення ОСОБА_1 отримав, про що свідчить його особистий підпис на ньому. Однак, суду не додано доказів пред`явлення ОСОБА_1 службових посвідчень, що засвідчують посадових осіб органу державного нагляду (контролю), що в свою чергу, слугує підставою не допускати посадових осіб органу державного нагляду до здійснення заходу.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому діяння, ініціатором складення протоколу не надано.

Сам по собі Протокол не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, адже не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не доказує співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Суд враховує, що обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення нести тягар доказування, є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст. 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Виходячи з вказаних законодавчих принципів, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо особи, яка притягується до відповідальності та в межах інкримінованого їй обвинувачення.

При цьому, слід зазначити, що розглядаючи адміністративні матеріали, які направлені до суду з метою притягнення винної особи до адміністративної відповідальності і які визнані органом, що їх направляє достатніми для досягнення поставленої мети, суд не може вийти за межі обвинувачення або уточнити в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки в такому випадку суд перебиратиме на себе функції сторони обвинувачення, чим порушить принцип рівності сторін і вимоги змагальності процесу. За таких обставин особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом. Навпаки, вона буде змушена захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.

Оскільки в Протоколі ініціатор його складення не вказав частину статті нормативного акту, який передбачає відповідальність за інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення, а до матеріалів справи не додано доказів на підтвердження його вини, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 події та складу правопорушення, яке йому інкримінується.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що у справі відсутні достатні, допустимі та безсумнівні докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 185-14 КУпАП при обставинах, зазначених у Протоколі, яким визначаються межі цього судового розгляду, що є підставою для закриття провадження у цій справі.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відсутність в діяннях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи з цих підстав.

Керуючись ст. ст. 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-14 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко