П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2022 року м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Київській області Державної податкової служби України відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізичної особи-підприємця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

У С Т А Н О В И В :

16.12.2021 за результатом камеральної перевірки платника податків ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення порядку утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи, а саме: несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян (податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3 квартал 2021, термін подання до 09.11.2021, проте фактично подано 10.11.2021, чим порушено п. п.п.49.18.2 п.49.18 ст.49, ст. 51, пп. 70.16.1 п. 70.16 ст.70, п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 та п.1, 4 ч. 2 ст. 6 Закону України № 2464 «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

За вказаним фактом відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення №5486/10-36-24-06 від 16.12.2021 за ч.1 ст.163-4 КУпАП.

ОСОБА_1 , викликався до суду для участі у розгляді справи на 14.01.2022 за адресою, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення, що була вказана ним безпосередньо при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, однак до суду повернувся поштовий конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, ОСОБА_1 було направлено SMS повістку, яку він отримав, що підтверджується довідкою про доставку SMS повістки.

Згідно практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Її неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, ОСОБА_1 , знаючи про наявність стосовно нього в суді справи про адміністративне правопорушення, в судове засідання не з`явився, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Зважаючи на те, що від ОСОБА_1 заяв, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, а також на те, що відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-4 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, розгляд справи проводиться за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суддя дійшов наступного висновку.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-4 КУпАП підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №5486/10-36-24-06 від 16.12.2021 у якому маються пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності: не працювала програма, звіти відправляли неодноразово; копією квитанції платника податку № 2, з якої вбачається, що пакет прийнято 10.11.2021; актом камеральної перевірки податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків- фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску №00/22472/10-36-24/ від 16.12.2021.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-4 КУпАП передбачена відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Суддя, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП.

Суддя, дії ОСОБА_1 кваліфікує за ч.1 ст.163-4 КУпАП як несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно положень ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, матеріали, що характеризують особу, яка притягається до відповідальності, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують її відповідальність.

Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суддя враховує особу порушника, його майновий стан, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, відсутність обтяжуючих його відповідальність обставин, суддя дійшов до висновку, що з метою виховання ОСОБА_1 та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є застосування до нього адміністративного стягнення в межах санкції частини 1 статті 163-4 КУпАП у виді штрафу.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідност.40-1КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 грн., що становить 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 33, 40-1, ч.1 ст. 163-4, ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення та п.5 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-4 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 (тридцять чотири) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 грн.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Тетяна КЛЕПА