Справа № 201/71/22
Провадження № 3/201/617/2022
ПОСТАНОВА
24 січня 2022 року м. Дніпро
Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Батуєв О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ДОП Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працює продавцем в ФОП « ОСОБА_2 », яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , притягнутої за ч.1 ст. 156 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:
Посадовою особою ДОП СП ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області 06.01.2022 року складено протокол серії ВАВ 308144 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , в якому зазначено: «06.01.2022 року о 13:15 години, в кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: м. Дніпро, просп. Гагаріна, 99 д/г, гр. ОСОБА_1 , всупереч вимог ст. 15 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового алкоголю та тютюнових виробів» без наявних акцизних марок та ліцензій, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП».
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, була повідомлена про дату, час та місце судового засідання належним чином (про що наявні відомості в матеріалах справи), про причини неявки суд не повідомила.
Вважаю, що ОСОБА_1 була судом належним чином повідомлена про дату, місце і час розгляду справи, оскільки письмові виклики без виконання на адресу суду за будь-яких підстав повернуті не були.
Крім того, до суду не надходили заяви або клопотання ОСОБА_1 про неможливість розгляду справи за її відсутності.
Суд вважає такі дії ОСОБА_1 , як усталену практику щодо штучного затягування часу та створення умов для спливу часу для притягнення до адміністративної відповідальності, а також намагання останнього уникнути адміністративної відповідальності за скоєне нею адміністративне правопорушення.
Крім цього статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.
В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи неявку ОСОБА_1 в судове засідання, вважаю можливим розгляд справи здійснювати у її відсутність, на підставі ч.1 ст.268 КУпАП.
Дослідивши докази та оцінивши їх за внутрішнім переконанням в сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.
Доказами, на підставі якого орган національної поліції порушив щодо ОСОБА_1 адміністративне провадження за ч. 1 ст. 156 КУпАП, є згаданий протокол про адміністративне правопорушення.
Стаття 251 КУпАП вказує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Частина 1 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.
Отже суть порушення зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 156 КУпАП, яка передбачає адміністративну відповідальність за інші протиправні дії, оскільки згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не здійснювала продаж алкоголю на розлив без відповідних на це документів, а саме ліцензії, при цьому суд звертає увагу, що в протоколі взагалі не зазначено, що ОСОБА_1 здійснювала такий продаж. Також в матеріалах справи відсутні підтверджуючі докази, що ОСОБА_1 здійснювала діяльність, передбачену ч. 1 ст. 156 КУпАП, тобто відсутня процедура контрольної закупки.
За змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись судом лише у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.
Згідно вимог ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.
Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
У справах "Нечипорук і Йонкало проти України" від 21 квітня 2011 року та "Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї" від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що "суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи "поза будь-яким розумним сумнівом" і така "доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою". Всі виявлені під час складання протоколу про адміністративне правопорушення недоліки та сумніви мають застосовуватись на користь особи, яка притягнута до адміністративної відповідальності.
Враховуючи наведене, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, а відтак у відповідності до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, -
Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Вилучені у ОСОБА_1 алкогольні напої у відповідності до переліку, згідно протоколу огляду від 06.01.2022 року, складеного ст. ДОП ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області Івановим Є.А., і повернуті ОСОБА_1 на відповідальне зберігання, - залишити останній.
Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Суддя О.В. Батуєв