ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/740/22 Справа № 201/656/22 Суддя у 1-й інстанції - Шелестов К. О. Суддя у 2-й інстанції - Кононенко О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Кононенко О.М., за участі представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , - адвоката Буденко Ю.Ю., розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 лютого 2022 року, щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

За постановою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 лютого 2022 року ОСОБА_1 визнано винуватою у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 гривень.

05 липня 2022 року на вказану постанову ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати, а провадження у справі закрити, з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови, з посиланням на порушення її прав в частині належного і завчасного повідомлення про час та місце розгляду справи.

В судове засідання до суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явилася, її представник, - адвокат Буденко Ю.Ю. просив поновити строк на апеляційне оскарження постанови, оскільки ОСОБА_1 не була повідомлена про розгляд справи та не знала про наявність постанови щодо неї.

Перевіривши матеріали справи стосовно обставин, покладених в обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження, приходжу до висновку про відмову у поновленні строку з поверненням апеляційної скарги ОСОБА_1 з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Слід звернути увагу, що вказані вище норми закону вимагають додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Як слідує зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 309793 від 18 січня 2022 року щодо ОСОБА_1 , то остання була ознайомлена і повідомлена про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться в Жовтневому районному суді м. Дніпропетровська, що підтверджується її особистим підписом у відповідній графі протоколу.

Окрім цього, згідно матеріалів справи, ОСОБА_1 повідомлялася судом першої інстанції за допомогою надсилання на її номер телефону SMS-повідомлення про дату та час призначення справи на 01 лютого 2022 року, що підтверджується довідкою про доставку SMS на номер останньої.

З наведеного вище слідує, що ОСОБА_1 була належним чином повідомлена та обізнана про наявність відносно неї справи в суді першої інстанції, а також про дату її розгляду. При цьому, жодних клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило.

В подальшому, 01 лютого 2022 року, суд першої інстанції, виніс оскаржувану постанову за відсутності останньої ОСОБА_1 .

Разом з цим, з апеляційну скаргу з клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 подала до суду лише 05 липня 2022 року, тобто більше ніж через п`ять місяців після винесення постанови.

Звертаю увагу на те, що лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, є підставою для поновлення пропущеного строку.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що ОСОБА_1 достеменно знала як про наявність відносно неї постанови Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, проте тривалий час інтересу до результатів розгляду справи не проявляла, маючи об`єктивну можливість в межах строку апеляційного оскарження подати апеляційну скаргу.

Даний висновок повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13 липня 2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.

В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Враховуючи наведене вище, вважаю, причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді першої інстанції, зазначені ОСОБА_1 в обґрунтування клопотання, не є поважними, а відтак, не можуть бути підставою для поновлення такого строку.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку, - відмовити.

Повернути апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 лютого 2022 року, щодо ОСОБА_1 , у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП, як подану після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Кононенко