20.07.2022 Єдиний унікальний номер 205/3417/22
ПОСТАНОВА

іменем України

20 липня 2022 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Таус М.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділення поліції №3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 090316 від 08.06.2022 року, 03 червня 2022 року близько 10 год 30 хв гр. ОСОБА_1 знаходячись біля будинку №20 по вул.Ілюшина в м.Дніпро та висловлювався нецензурною лайкою та хапав за одяг.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав та суду пояснив, що 03 червня 2022 року близько 10 год 30 хв він перебував біля свого будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де будував клумбу. В цей час зі свого двору вийшла його сусідка ОСОБА_2 та почала висловлюватися нецензурно на його адресу, через те, що він їй повідомив, що пагони винограду, які почали рости на територію домоволодіння ОСОБА_2 , обріже пізніше. ОСОБА_1 повідомив, що в ході конфлікту підійшов до ОСОБА_2 та взяв її за плечі та те, що він начебто пошкодив ланцюг останньої, він заперечує.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що 03 червня 2022 року близько 10 год 30 хв вона перебувала вдома за адресою: АДРЕСА_1 та попрохала свого сусіда ОСОБА_1 обрізати виноград, на що останній відповів нецензурною лайкою, схватив за одяг та пошкодив ланцюжок.

Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні суду пояснив, що 03 червня 2022 року він перебував у себе у дворі за адресою АДРЕСА_1 та почув як його сусідка ОСОБА_4 виражається нецензурною лайкою. Після чого він вийшов за двір та побачив ОСОБА_1 який стояв біля свого двору та ОСОБА_4 , яка стояла ближче до свого дому та виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_5 . Надалі ОСОБА_1 підійшов до Ірини та взяв її за плечі, після чого пішов до свого двору. Свідок ОСОБА_3 повідомив, що не чув, що ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, а чув як саме ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою в бік ОСОБА_1 .

Суд, заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є наявність хуліганського мотиву. Особа діє із хуліганським мотивом коли її дії проявляються у очевидному, демонстративному, зневажливому ставленні до встановлених у суспільстві правил поведінки та етики, прояві зневаги до існуючих правил і норми поведінки. При цьому, прояв неповаги повинен бути явним, демонстративним, безсумнівно очевидним як для особи, що вчиняє хуліганство, так і інших очевидців, поширюватися на значне та невизначене коло оточуючих. Для хуліганського мотиву дій винного характерно те, що ці дії логічно не обгрунтовані і не обумовлені певними обставинами, без чіткого визначення спрямованості і предмету посягання.

У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Санкція ст. 173 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було встановлено, що між ним, ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 мав місце особистий конфлікт на побутовому ґрунті, який, у свою чергу, був ініційований самою потерпілою ОСОБА_2 .

Будь-які докази, які б вказували на посягання на громадський порядок та спокій громадян, при вчиненні правопорушення, в матеріалах справи відсутні, як і відсутні будь-які докази того, що мотивом дій ОСОБА_1 була неповага до суспільства.

Тобто, відсутня така суб`єктивна ознака, як хуліганський мотив спрямований на порушення громадського порядку, який є основним критерієм, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Тобто факт вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд приходить висновку, що винність ОСОБА_1 поза розумним сумнівом, у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрита, в зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Апеляційна скарга, подаються до відповідного апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя М.М. Таус