Справа № 298/399/21
Номер провадження 3/298/179/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2022 року смт. Великий Березний

Суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Зизич В.В., розглянувши матеріали об`єднаної справи №298/399/21 (провадження №3/298/179/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, за ч.1 ст. 184, ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області надійшли два протоколи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст. 173 КУпАП.

Постановою суду від 15 квітня 2021 року справи про адміністративні правопорушення №298/399/21 (провадження №3/298/326/21) та №298/400/21 (провадження №3/298/327/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст.173 КУпАП об`єднано в одне провадження, об`єднаній справі присвоєно номер №298/399/21 (провадження № 3/298/326/21).

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №746759 від 23.03.2021 року, складеного інспектором СЮП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Гайданка Д.В., 23.03.2021 року в ході перевірки умов проживання гр. ОСОБА_2 , 2015 р.н., ОСОБА_3 , 2020 р.н., ОСОБА_4 , 2018 р.н., ОСОБА_2 2011 р.н., ОСОБА_5 2009 р.н., ОСОБА_6 2016 р.н., ОСОБА_7 2013 р.н., в будинку повністю відсутні умови проживання, відсутні продукти харчування, засоби гігієни, одяг, своїми діями гр. ОСОБА_1 ухиляється від виконання батьківських обов`язків, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст.184 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №000924 від 24 березня 2021 року, складеного начальником СП відділення поліції №2 Ужгородського РУП в Закарпатській області Ю.Пильник, 24.03.2021 року о 13.00 год. гр. ОСОБА_1 за адресою с.Люта, 149 під час обстеження побутових умов висловлювався нецензурними словами в сторону працівників поліції та СЗН Костринської сільської ради, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, судом вживалися заходи щодо належного повідомлення останнього про час, місце та дату розгляду справи. Поштове відправлення з судовими повістками про виклик в суд, що було надіслане ОСОБА_1 за вказаною у протоколах адресою, повернулося на адресу суду з відміткою «за письмовою відмовою одержувача».

Крім цього, на офіційному сайті Великоберезнянського районного суду Закарпатської області в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення справи щодо ОСОБА_1 до розгляду були зазначені відомості про дату, час та місце розгляду такої.

Згідно із ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, суддею зауважується, що ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто або через представника в повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП, та не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення, однак такими своїми правами останній не скористався.

Вищевказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, знаючи, що в провадженні суду знаходиться відповідна справа, про що свідчать наведені вище обставини.

Від ОСОБА_1 клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

За таких обставин, неявка особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, повідомленої про час та місце судового розгляду справи являється її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав.

За таких обставин, суд вважає, що дану справу може бути розглянуто.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступних висновків.

У відповідності до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 зазначеного Кодексу передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як вбачається з протоколів про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 184 КУпАП та ст. 173 КУпАП.

Диспозиція ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Між тим, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, полягає в ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, а саме: залишення впродовж тривалого строку дитини без будь-якого нагляду, ухилення від виховання дітей, незабезпечення безпечних умов перебування за місцем проживання чи в іншому місці, невжиття заходів щодо їх лікування, безпідставне обмеження в харчуванні, одязі, інших предметах першої необхідності, штучне створення незадовільних побутових умов, тощо.

Вчинення даного адміністративного правопорушення характеризується умисною формою провини, а саме: особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Проте, у протоколі складеному відносно ОСОБА_1 відсутнє посилання на те, від яких саме обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя та виховання дітей ухилявся ОСОБА_1 , не конкретизовано суті адміністративних правопорушень, не зазначено жодних доказів, на підставі яких інспектор поліції дійшов висновку, що ОСОБА_1 ухилявся від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей, в чому конкретно це виражається та чим конкретно це підтверджується, не визначено, які саме неправомірні діяння ОСОБА_1 вказують на невиконання ним батьківських обов`язків.

Крім цього, вказана норма є бланкетною, тобто у ній закріплюється лише загальні ознаки правила поведінки, тому обов`язковим є зазначення норми закону, яка визначає обов`язки щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, яку порушено суб`єктом обов`язків означеного вище правопорушення щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Вказані вимоги, особою яка склала протокол не виконано, у протоколі серії АПР18 №746759 складеному відносно ОСОБА_1 відсутнє посилання на законодавчий акт, який визначає обов`язки батьків, щодо забезпечення належних умов життя та виховання дітей.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язаній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення, як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим диспозицією ст.173 КУпАП передбачено такі наслідки за вчинення хуліганських дій, як порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому у протоколі серії ВАБ №000924 складеному відносно ОСОБА_1 не зазначено відомостей про порушення громадського порядку і спокою громадян, що є обов`язковою складовою складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та таких обставин суддею під час розгляду справи не встановлено.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень передбачених ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст. 173 КУпАП до протоколів долучено акти обстеження умов проживання, копії сторінок паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_1 , копії свідоцтв про народження: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_9 що жодним чином не підтверджують винуватість ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушень передбачених ч.1 ст.184 КУпАП та ст. 173 КУпАП.

Що стосується наявних в матеріалах справи Актів обстеження умов проживання, то такі жодним чином не підтверджує факту вчинення ОСОБА_1 правопорушень передбачених ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст. 173 КУпАП, за обставин викладених в протоколах про адміністративні правопорушення, даних щодо дати складання таких актів неможливо встановити.

До протоколу серії ВАБ №000924 долучено рапорт начальника СП ВП №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Ю. Пильник від 24.03.2021 року, який не підтверджує вчинення ОСОБА_1 правопорушення, а лише вказує на те, що відносно даного громадянина складено адміністративні матеріали за ст. 173 КУпАП.

Крім цього, у вказаному протоколі у відповідній графі «свідки» зазначено «1. ОСОБА_8 , АДРЕСА_2 ; 2. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , АДРЕСА_3 », однак пояснення таких у матеріалах справи відсутні.

Зауважується і на тому, що відносно ОСОБА_1 складено два протоколи про адміністративні правопорушення, однак у жодному з випадків його примірник протоколу йому не вручений, та не надісланий засобами поштового зв`язку, другі примірники протоколів наявні у матеріалах справи, що направлені для розгляду в суд.

Долучені до протоколів матеріали не доводять факту вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст.173 КУпАП.

Більше того, копії документів, які містяться в матеріалах справи є не засвідченими у встановленому законом порядку.

Так, правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженим наказом Держспоживстандарту від 07.04.2003 № 55, Правилами організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 року № 1000/5, інструкціями з діловодства в окремих органах державної влади. Копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення у встановленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Така позиція узгоджується також з позицією Верховного Суду викладеній в постанові від 08.05.2019 по справі №160/7887/18.

Вказані вимоги особою, яка складала протоколи, не дотримані, копії доданих до протоколів документів не засвідчені належним чином, окремі з долучених до протоколів документів є нечитабельними через погану якість копіювання.

Суддею звертається увага на те, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі кваліфікацію адміністративного правопорушення, фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ЄСПЛ нагадує, що національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст.173 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 184 КУпАП та ст.173 КУпАП, і таких доказів не здобуто в ході судового розгляду, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу означених адміністративних правопорушень.

Керуючись ст. 173, ст. 184, п. 1 ст. 247, ст.ст. 256, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальностіОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП та ст.173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Великоберезнянський районний суд Закарпатської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Зизич В.В.