ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2022 рокусмт ПетровеСправа № 941/539/22
Провадження № 3/941/244/22

Суддя Петрівського районногосуду Кіровоградської області Колесник С. І., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого головою ліквідаційної комісії з припинення 32 ДПРЧ у ДСНС України в Кіровоградській області, -

за ч.1 ст.163-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Петрівського районного суду Кіровоградської області від Головного управління ДПС у Кіровоградській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Згідно протоколу № 747 від 20.06.2022 року, складеного головним державним інспектором Олександрійського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Кіровоградській області Чередій Анастасією Олександрівною, посадова особа ОСОБА_1 голова ліквідаційної комісії з припинення 32 Державної пожежно-рятувальної частини управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області вчинив правопорушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку (акт від 20.06.2022 року № 951/11-28-07-12/37324127), а саме: пункт 271.1 статті 271, пункт 286.1, пункт 286.2 статті 286 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями), стаття 5, частина друга статті 20, частина третя статті 23 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року № 1378-ІV (зі змінами та доповненнями) встановлено заниження земельного податку з юридичних осіб за період з 01.01.2018 року по 21.09.2021 року всього у сумі 23706,16 грн., в тому числі за 2018 рік в сумі 2955,28 грн., за 2019 рік в сумі 7669,01 грн., за 2020 рік в сумі 7669,01 грн., за січень-вересень 2021 року в сумі 5412,865 грн. за рахунок невірного застосування нормативної грошової оцінки одиниці площі земельної ділянки.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, однак заявою прохав судове засідання проводити без його участі та надав до суду клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення та із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.163-1 КУпАП, відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, - тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В обґрунтування підстав для притягнення до адміністративної відповідальності покладено Акт документальної позапланової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи від 20.06.2022 року № 951/11-28-07-12/37324127 про результати документальної позапланової виїзної перевірки 32 ДПРЧ у ДСНС України у Кіровоградській області.

При цьому, посилання контролюючого органу в пункті 1 розділу IV. Висновок Акту документальної позапланової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи від 20.06.2022 року № 951/11-28-07-12/37324127 про результати документальної позапланової виїзної перевірки 32 ДПРЧ у ДСНС України у Кіровоградській області здійснюється виключно на норми Податкового кодексу України та Закону України «Про оцінку земель», що містять загальні вимоги до певних правових відносин, і відсутнє роз`яснення щодо поняття «податкового обліку» та чітке посилання на порушення саме якого виду порядку ведення податкового обліку, надання аудиторських висновків.

Так, згідно пункту 271.1 статті 271 Податкового кодексу України базою оподаткування є:

- нормативна грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом;

- площа земельної ділянки, нормативну грошову оцінку якої не проведено.

Відповідно до пункту 286.1 та 286.2 статті 286 Податкового кодексу України Підставою для нарахування земельного податку є:

а) дані державного земельного кадастру;

б) дані Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;

в) дані державних актів, якими посвідчено право власності або право постійного користування земельною ділянкою (державні акти на землю);

г) дані сертифікатів на право на земельні частки (паї);

ґ) рішення органу місцевого самоврядування про виділення земельних ділянок у натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв);

д) дані інших правовстановлюючих документів, якими посвідчується право власності або право користування земельною ділянкою, право на земельні частки (паї).

У разі подання платником податку до контролюючого органу правовстановлюючих документів на земельну ділянку, земельну частку (пай), відомості про які відсутні у базах даних інформаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, нарахування податку фізичним особам здійснюється на підставі поданих платником податку відомостей до отримання контролюючим органом інформації про перехід права власності на об`єкт оподаткування".

Центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері земельних відносин та у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, у сфері будівництва щомісяця, але не пізніше 10 числа наступного місяця, а також за запитом відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки подають інформацію, необхідну для обчислення і справляння плати за землю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі подання платником податку до контролюючого органу правовстановлюючих документів на земельну ділянку, відомості про яку відсутні у базах даних інформаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, сплата податку фізичними та юридичними особами здійснюється на підставі поданих платником податку відомостей до отримання контролюючим органом інформації про перехід права власності на об`єкт оподаткування.

Платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Також, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру, що передбачено частиною третьою статті 23 Закону України «Про оцінку земель».

При цьому, жоден нормативно правовий акт не визначає такого поняття як «податковий облік» і мова може йти лише про фрагментарні правила чи посилання. При цьому, про податковий облік можна говорити як про певні особливості, прямо встановлені Податковим кодексом України. Однак, як вбачається, контролюючий орган вважає, що загальні норми чинного законодавства щодо нормативно грошової оцінки є саме порушенням ведення податкового обліку.

За наведених обставинах вбачається не порушення порядку ведення податкового обліку, а порушенням порядку ведення обліку бухгалтерського, за яке передбачена відповідальність згідно статті 164-2 КУпАП.

Адже, бухгалтерський облік процес виявлення, вимірювання, реєстрації, накопичення, узагальнення, зберігання та передачі інформації про діяльність підприємства зовнішнім та внутрішнім користувачам для прийняття рішень, що міститься в абзаці третьому частини першої статті 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Відповідно до приписів положення ст.280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний зокрема з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положення ст.245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, на підставі принципу, що міститься в ст.7 КпАП України, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, суд, керуючись ст.252 КпАП України, повинен надати належну оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, ґрунтуючись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись при цьому лише законом та правосвідомістю.

Водночас, стаття 62 Конституції України передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, також слід вважати, що фактично подія та склад правопорушення на час розгляду справи в суді не встановлено, тому провадження у справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях особи складу правопорушення.

За змістом п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.163-1, п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, ст. 283-284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена або на неї може бути винесено протест прокурора протягом 10 днів до Кропивницького апеляційного суду через Петрівський районний суд.

Суддя С. І. Колесник