Номер провадження: 33/813/762/22
Головуючий у першій інстанції Коваленко В. М.
Доповідач Артеменко І. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.07.2022 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Артеменко І.А.,

за участю: секретаря судового засідання Янковської Ю.Л.,

особи, яка притягається до адміністративного правопорушення ОСОБА_1 ,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Приморського районного суду міста Одеси від 05 квітня 2022 року про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

встановив:

Оскаржуваною постановоюзвільнено ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст.22 КУпАП з усним зауваженням.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17.10.2021 року номер АА №079943 17.10.2021 о 02:40 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Буніна, 28, у стані алкогольного сп`яніння, висловлювався нецензурною лайкою в бік співробітників поліції, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, за що відповідальність передбачена за ст.173 КУпАП.

Не погоджуючись із вищенаведеною постановою, 02.06.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Приморського районного суду міста Одеси від 05 квітня 2022 року та закрити провадження, посилаючись на те, що на момент складання відносно нього протоколу номер АА №079943 від 17.10.2021 року за аналогічних обставин відносно ного було складено також протокол АА №079942 від 17.10.2021 року за ст. 185 КУпАП.

За наслідками розгляду судом протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП провадження у справі було закрито у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, що, на думку апелянта, свідчить також і про недоведеність його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Окрім того, апелянт заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Щодо поважності пропуску ним строку подання апеляційної скарги апелянт зазначає, що отримав копію постанови лише 23.05.2022 року

Судом апеляційної інстанції, з метою встановлення права на справедливий суд, забезпечення завдання КУпАП щодо охорони прав і свобод громадян, дотримання принципу здійснення провадження в справах про адміністративні правопорушення на основі суворого додержання законності, досліджено матеріали справи, з яких апеляційний суд вважає необхідним задовольнити клопотання ОСОБА_1 та поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Згідно положень ч. 1 ст. 268 КУпАП визначено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема, право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 285 КУпАП копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Оскільки матеріали справи не містять доказів отримання апелянтом оскаржуваної постанови, раніше ніж, як зазначено у апеляційній скарзі 23.05.2022 року, апеляційний суд вважає, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню для забезпечення права особи на доступ до правосуддя.

Разом з тим, апеляційний суд не в змозі погодитись із доводами апелянта щодо відсутності вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України, за кваліфікуючими ознаками: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, з огляду на явні у справі наступні докази:

- протокол про адміністративне правопорушення від 17.10.2021 року номер АА №079943, відповідно до якого 17.10.2021 о 02:40 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Буніна, 28, у стані алкогольного сп`яніння, висловлювався нецензурною лайкою в бік співробітників поліції, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, за що відповідальність передбачена ст.173 КУпАП;

- відеозаписами нагрудної камери відео реєстратора поліцейського, відповідно до яких 17.10.2021 року приблизно о 02:40 ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Одеса, вул. Буніна, 28 на проїзній частині, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, поводив себе агресивно та зухвало, гучно висловлювався нецензурною лайкою в бік співробітників поліції, звинувачуючи у нецензурній формі останніх у незаконній діяльності. На неодноразові законні вимоги співробітників поліції ОСОБА_1 не реагував, та після попередження не тільки не припинив протиправні дії, а і продовжив у грубій розв`язаній манері кричати нецензурні образи у бік співробітників поліції, своїми діями порушуючи громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до положень ч. ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що вона відповідає приписам вищенаведених норм закону, оскільки в ній наведені положення права, якими керувався суддя при її ухваленні, а також мотиви прийнятого рішення і його обґрунтування.

Звертаючись до суду із апеляційною скаргою, ОСОБА_1 зауважує, що те, що, виносячи постанову про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП (справа №522/21713/21), суд першої інстанції дослідив докази, аналогічні наявним у цій справі (справа №521/21710/21), що свідчить про відсутність у матеріалах даної справи належних та допустимих доказів його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Дійсно постановою Приморського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2021 року у справі №522/21713/21 провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.185 КУпАП закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

З мотивувальної частини наведеної постанови вбачається, що із формулювання суті адміністративного правопорушення, яка наведена у зазначеному протоколі, не вбачається того факту, що ОСОБА_1 вчинив саме злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, так як не зазначено яке саме розпорядження працівника поліції ним не було виконано, зокрема чи було воно наполегливим, неодноразово повтореним, законним розпорядженням.

Відповідно до диспозиції ст. 185 КУпАП склад адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею КУпАП, утворює злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку, і саме це діяння утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Як встановлено в абзаці другому пункту 7 Постанови Пленуму ВСУ №8 від 26.06.92р. «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Об`єктивна сторону правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Поряд з цим, у справі, що перебуває на розгляді в апеляційного суду, складено протокол щодо порушення ОСОБА_1 статті 173 КУпАП, відповідно до якої дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язаній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Апеляційний суд звертає увагу на вищенаведені відмінності у диспозиціях статей 173 та 185 КУпАП та зауважує, що відсутність у діях особи складу одного з вищенаведених правопорушень не презюмує відсутності складу іншого правопорушення.

Під час розгляду апеляційної скарги апеляційний суд не перевіряє законності та обґрунтованості постанови Приморського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2021 року у справі №522/21713/21 та, зокрема, доказів, ґрунтуючись на яких судом було винесено відповідну постанову.

Однак, надаючи оцінку обґрунтованості оскаржуваної постанови Приморського районного суду міста Одеси від 05 квітня 2022 року про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, дослідивши, зокрема, наявні у справі відеозаписи нагрудної камери відео реєстратора поліцейського, апеляційний суд констатує правильність висновку суду першої інстанції про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Зміст досліджених апеляційним судом відеозаписів спростовую також і пояснення ОСОБА_1 про те, що до його затримання з працівниками поліції він спілкувався ввічливо. Так, з наведених відеоматеріалів апеляційним судом встановлено, що ОСОБА_1 , підійшовши до машини працівників поліції одразу почав висловлювався лайкою у їх бік, звинувачуючи у нецензурній формі останніх у незаконній діяльності.

Тож, враховуючи вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіпляння до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду

постановив:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження постанови Приморського районного суду міста Одеси від 05 квітня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Приморського районного суду міста Одеси від 05 квітня 2022 року про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського

апеляційного суду І.А. Артеменко