Справа № 219/2036/22
Провадження № 3/219/998/2022
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" жовтня 2022 р.

Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Шевченко Л.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від начальника Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий Артемівським МВ УМВС України у Донецькій області 04.03.2016, працюючої продавцем в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ФОП, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

29.08.2022 інспектором ВРПП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції Безміним М.М. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 077291 про те, що 29 серпня 2022 року о 12 годині 50 хвилин ОСОБА_1 в магазині «Міні Маркет» по вул. Свято-Георгіївська, 47-А в м. Бахмут Донецької області, всупереч вимогам ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», здійснювала роздрібну торгівлю пивом марки «Львівське Світле`у кількості 60 пляшок на суму 3 840 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча була повідомлена про дату, час та місце вчинення правопорушення належним чином. Будь-яких заяв чи клопотань від останньої не надходило.

24.02.2022 Рада Суддів України відповідно до статті 133 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Положення про Раду суддів України, затвердженого Х позачерговим з`їздом суддів України 16 вересня 2010 року (із подальшими змінами) прийняла рішення № 9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень Вищої ради правосуддя та воєнних дій з боку Російської Федерації. Серед іншого, Рада Суддів України вирішила: Звернути увагу усіх судів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена.

02.03.2022 Рада Суддів України надала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, у яких зазначила, що особливості роботи суду визначаються виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні, а при визначенні умов роботи суду у воєнний час необхідно керуватися реальними поточними обставинами, що склалася в регіоні.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

За вказаних обставин, враховуючи, що робота Артемівського міськрайонного суду Донецької області наразі не припинена, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явилася в судове засідання, тобто добросовісно не виконала процесуальні обов`язки, вважаю можливим розгляд справи здійснювати у її відсутність, на підставі ч.1 ст.268 КУпАП.

Дослідивши письмові матеріали справи, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ст. 247 КУпАП, виходячи з наступного.
Так, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.
Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє працівник правоохоронного органу, яким складено протокол, протоколу про адміністративне порушення відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.
Відповідно до ст.9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.
Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.
Допустимість доказів це придатність їх для використання у адміністративному процесі за формою, на відмінну від їх належності придатність для використання за змістом.
Зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності даного виду судочинства, відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.
Судовий розгляд повинен провадитися в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення.
Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.
Слід зазначити, що ч. 1 ст. 156 КУпАП є бланкетною нормою, а тому при описі суті правопорушення в протоколі про адміністративне правопорушення обов`язково повинно бути зазначено, які норми діючого законодавства України порушено особою, яка притягається до відповідальності.
Протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 в графі: «склад адміністративного правопорушення» містить посилання на те, що даною особою порушено ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», а саме здійснено роздрібну торгівлю пивом марки «Львівське Світле» у кількості 60 пляшок на суму 3 840 грн. Втім, закон не ставить у залежність здійснення родрібної торгівлі алкогольними напоями з воєнним станом. Заборону здійснення роздрібної торгівлі під час воєнного стану встановлюють органи місцевого самоврядування або військово-цивільні адміністрації.
Отже, судом встановлено, що уповноваженою особою правоохоронного органу вказано Закон, який на думку останнього порушено ОСОБА_1 , однак не зазначено у чому ж є порушення (наприклад, здійснення роздрібної торгівлі без ліцензії тощо).
Диспозиція ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за здійснення роздрібної або оптової торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.
Згідно з ст. 1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.
Згідно з ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.
Відповідно до ст. 17 вказаного вище закону, за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.
Частиною 1 ст. 55 Господарського кодексу України визначено, що суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.
Згідно з ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.
Системне тлумачення вказаних вище норм Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» та ГПК України дає підстави дійти висновку, що роздрібна торгівля тютюновими виробами та горілчаними виробами дозволяється лише суб`єкту господарювання і за наявності у суб`єкта господарювання ліцензії на роздрібну торгівлю тютюновими виробами.
З огляду на викладене, суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП може бути лише суб`єкт господарювання.
У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 077291 зазначені дані про те, що ОСОБА_1 працює продавцем у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 », при цьому є ФОП. Однак в матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б могли підтвердити той факт, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання та повинна мати ліцензію на продаж алкогольних напоїв. Якщо вона є продавцем, то такий факт також має бути підтверджений документально. Також факт продажу алкогольних напоїв, а саме пива, ніяким чином не підтверджений, оскільки відсутній документ (фіскальний чек) про придбання пива у ОСОБА_1 та отримання нею виручки за продаж.
Крім того, розпорядженням голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 31.07.2018 № 949/5-18, були внесені зміни до розпорядження голови обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації від 27 березня 2015 року № 115 «Про встановлення заборони щодо продажу алкогольних та слабоалкогольних напоїв», яке зареєстровано в Головному територіальному управлінні юстиції у Донецькій області 27 березня 2015 року за № 1/2040 та заборонено на території Донецької області продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних та слабоалкогольних напоїв, вин столових (далі - алкогольні напої) особам у військовій формі чи таким, які мають очевидні ознаки, що свідчать про проходження ними військової служби та наявності інформації, що свідчить про причетність особи до Збройних Сил України чи інших військових формувань, передбачених законодавством. Рекомендовано командирам (начальникам) органів військового управління та інших військових формувань, військових частин (установ), військовим комендантам комендатур, які дислоковані на території Донецької області: 1) посилити контроль щодо недопущення розпивання алкогольних напоїв військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані; 2) у разі виявлення фактів порушення вимог цього розпорядження щодо заборони продажу алкогольних напоїв оперативно повідомляти територіальні органи Національної поліції області та/або поліцейського та територіальні органи (установи) Державної фіскальної служби України у Донецькій області для їх відповідного реагування.
Втім, поліцейським ОСОБА_2 в протоколі не вказується, що ОСОБА_1 порушено цю норму діючого законодавства, а також кому саме з покупців вона здійснювала продаж пива, чи мали ці особи очевидні ознаки причетності до Збройних Сил України чи інших військових формувань, передбачених законодавством.
Згідно з п.1 Розпорядження начальника штабу-першого заступника Командувача об`єднаних сил ОСОБА_3 від 25.03.2022 № 62 забороняється з 25 березня 2022 року на території Донецької та Луганської областей на період правового режиму воєнного стану торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.
Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», затверджено Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджено Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто по 25.05.2022.
Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Законом України від 15.08.2022 затверджено Указ Президента Украни «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» воєнний стан продовжено до 21 листопада 2022 року.
Знов таки, поліцейський не вказує і вищезгадане розпорядження щодо суті правопорушення.
Також, в матеріалах справи наявний протокол догляду від 29.08.2022, з якого вбачається, що інспектором РПП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції Безміним М.М. у присутності ОСОБА_1 був здійснений огляд магазину «Міні Маркет» за адресою: м. Бахмут, вул. Свято-Георгіївська, 47-А, в ході якого виявлено та вилучено 48 бляшаних банок та 12 пластикових пляшок пива марки «Львівське Світле», проте відсутні відомості про місце зберігання вилученого товару.
До того ж, якщо йдеться про реалізацію алкогольних напоїв, то цей факт фіксується відповідною контрольною закупкою, дані про яку в матеріалах справи також відсутні. Особа, що склала протокол, також не надала відеозапис процесу реалізації.
Таким чином, вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно рішення ЕСПЛ у справі Ушаков та Ушакова проти України від 18 червня 2015 року суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі конвенції не у всіх справах неухильно застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження). Коли вся чи значна частина інформації щодо подій, про якій йдеться, відомо виключно органам влади. У такому випадку тягар доведення можна вважати покладеним на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення в аспекті ст.3 конвенції.
Суд не має права самостійно відшукувати докази на користь обвинувачення, а також змінювати кваліфікацію адміністративного правопорушення, інкримінованого особі, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до вимог п.1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, в справі відсутні об`єктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, в діях ОСОБА_1 , у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст. 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

На підставі п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 156 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучені предмети торгівлі 48 бляшаних банок та 12 пластикових пляшок з пивом марки «Львівське Світле», згідно з протоколом догляду від 29.08.2022, після набрання постанови законної сили, підлягають поверненню ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду (за зміненою підсудністю Донецького апеляційного суду) через Артемівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови, та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Л.В. Шевченко

Суддя Л.В.Шевченко