Справа № 181/450/22
Провадження №3/181/291/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2022 року смт. Межова

Суддя Межівського районного суду Дніпропетровської області Літвінова Л.Ф., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Межова адміністративну справу, яка надійшла з апарату Верховної Ради України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, сільського голови Новопавлівської сільської ради, Синельниківського району, Дніпропетровської області працюючого за адресою: АДРЕСА_1 за правопорушення, передбачене ч.3 ст.188-19 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №2-сп. 17-2022, складеного головним консультантом відділу контролю Апарату Верховної Ради України 10 червня 2022 року, сільський голова Новопавлівської сільської ради Гаврилов М.В., як посадова особа місцевого самоврядування, в силу своїх посадових обов`язків та повноважень, не надав запитувану народного депутата України ОСОБА_2 інформацію від 17 лютого 2022 року №435/17-02-22 щодо копій рішень Новопавлівської сільської ради, копій висновків постійної комісії, про які зазначено у рішеннях Новопавлівської сільської ради. Ненадання

ОСОБА_1 запитуваної народним депутатом інформації порушує вимоги ст.ст.15,17 та 19 Закону України «Про статус народного депутата України».

ОСОБА_1 у судовому засіданні, пояснив, що відповідь на запит була надана в строки, передбачені діючим законодавством. При цьому надав до суду заперечення проти протоколу про адміністративне правопорушення у якому посилається на те, що протокол є протиправним, з яким він не погоджується у повному обсязі. Вказується, що депутатське звернення мало місце народного депутата України ОСОБА_2 у жовтні 2021 року на яке було надано вичерпну відповідь, яка останньому не сподобалась, що стало предметом розгляду справи в суді. Постановою суду справу було закрито з підстав відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Новопавлівською сільською радою неодноразово надавалась відповідь та роз`яснення щодо питань, висвітлених у депутатському запиті, остання відповідь датована 02 травня 2022 року. До діяльності народного депутата питання визначення правомірності чи безпідставності прийняття рішень органами місцевого самоврядування не віднесено. Обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності, тому ОСОБА_1 просить закрити справу у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.188-19 КУпАП.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, який, як у запереченнях на протокол про адміністративне правопорушення (а.с.116), так і в судовому засіданні, свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, дослідивши матеріали справи оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 188-19 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за недодержання встановлених законом строків надання відповіді на запит народного депутата України, ненадання, надання неправдивої або неповної інформації на такий запит.

Відповідно до ч. 2 ст.15 Закону України «Про статус народного депутата України» депутатський запит - це вимога народного депутата, народних депутатів чи комітету Верховної Ради України, яка заявляється на сесії Верховної Ради України до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності, дати офіційну відповідь з питань, віднесених до їх компетенції.

Порядок розгляду запиту народного депутата України регламентує Конституція України (254к/96-ВР) та стаття 15 Закону України "Про статус народного депутата України" (2790-12). Зокрема, згідно з частиною другою статті 86 Конституції України (254к/96-ВР) керівники органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій повинні розглянути запит народного депутата України і повідомити його про результати розгляду.

Матеріалами справи встановлено, що народний депутат України ОСОБА_2 звернувся в порядку, передбаченому ст.15 Закону України «Про статус народного депутата України» до сільського голови Новопавлівської сільської ради ОСОБА_1 з депутатським запитом вих.№435/17-02-22 від 17 лютого 2022 року про надання останнім у повному обсязі копії рішення Новопавлівської сільської ради, копій висновків постійної комісії з питань будівництва, архітектури, планування території, природокористування земельних відносин та охорони історичних пам`яток і навколишнього природного середовища, які зазначено у рішеннях Новопавлівської сільської ради та повідомити якою законодавчою підставою керувалась Новопавлівська сільська рада при ухваленні рішень.

Згідно відповіді на депутатський запит №304 від 02 травня 2022 року Новопавлівським сільським головою ОСОБА_1 зазначено про ідентичність звернення народного депутата, яке мало місце у жовтні 2021 року та на яке була надана відповідь з роз`ясненням питань, висвітленими у запиті.

Листом народного депутата ОСОБА_3 вих№435/09-06-22/5 від 09 червня 2022 року, який адресовано заступнику керівника відділу контролю апарату Верховної Ради України підтверджується ігнорування запиту першого з поставлених запитань, а також ненадання запитуваних документів. Питання висвітлені у депутатському запиту безпосередньо стосуються діяльності Новопавлівської сільської ради, як до органу місцевого самоврядування, а копії рішень виконкому з невідових причин відсутні на офіційному сайті.

Відповідно до п.3.2. постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 р. №10 народні депутати України при виконанні ними депутатських повноважень не можуть бути суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації, а тому до відносин зі збирання ними інформації, у тому числі надсилання та розгляду депутатських запитів, депутатських звернень, необхідно застосовувати відповідні положення Закону України від 17 листопада 1992 року № 2790-XII "Про статус народного депутата України", а не законодавство про доступ до публічної інформації.

Частиною 9 статті 17 Закону України «Про статус народного депутата» передбачено, що народний депутат має право одержати інформацію з питань, пов`язаних із здійсненням ним депутатських повноважень, від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, які зобов`язані надати йому таку інформацію в порядку та строки, визначені цим Законом.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що сільський голова Новопавлівської сільської ради ОСОБА_1 не надав інформацію на депутатський запит від 17 лютого 2022 року №435/17-02-22 стосовно надання інформації та документів у вигляді рішень Новопавлівської сільської ради, які останній в силу своїх посадових обов`язків та повноважень має у розпорядженні. Відповідь Новопавлівського сільського голови на депутатський запит №304 від 02 травня 2022 року фактично не містить конкретної відповіді. А лише посилається на прийняте 21 січня 2022 року Межівським районним судом рішення за попереднім протоколом, що суперечить нормам передбаченими ст.ст.15,17 та 19 Закону України «Про статус народного депутата України».

Таким чином вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.188-19 КУпАП, а саме, ненадання відповіді на запит народного депутата України, підтверджується наступними доказами, які відповідно до ст.251 КУпАП є доказами у справі про адміністративне правопорушення: письмовим зверненнями народного депутата

ОСОБА_2 до заступника керівника відділу контролю апарату Верховної Ради України вих№435/09-06-22/5 від 09 червня 2022 року, депутатським запитом вих.№435/17-02-22 від 17 лютого 2022 року та відповідь на депутатський запит №304 від 02 травня 2022 року.

Також суд визнає, що заперечення ОСОБА_1 проти протоколу про адміністративне правопорушення є як спосіб захисту, можливість уникнути відповідальності та можливого стягнення.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самою особою, що притягується до адміністративної відповідальності, так і іншими особами (ст.23 КУпАП).

Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.188-19 КУпАП, а саме: ненадання інформації на запит народного депутата України.

При накладенні адміністративного стягнення відповідно до ст.33 КУпАП враховується, характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому вважаю за необхідне накласти стягнення у вигляді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч.3 ст.188-19 КУпАП, як найбільш доцільне і достатнє для виправлення.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по призначеному покаранню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати у кримінальних справах цього суду.

Відповідно до Закону України Про судовий збір у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, з порушника стягується судовий збір, який станом на день винесення постанови складає 496,20 гривень.

Враховуючи вище викладене, на підставі ч.3 ст.188-19 КУпАП та, керуючись ст.ст.221, 249, 252, 283, ч.1 п.1 ст.284 КУпАП , -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.188-19 КУпАП, та накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 496 (чотирьохсот дев`яноста шести) гривень 20 копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Межівський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Cуддя: Л. Ф. Літвінова