Справа 556/1191/22
Номер провадження 3/556/616/2022
П ОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2022 року Суддя Володимирецького районного суду Рівненської області Л.О.Котик, розглянувши матеріали, що надійшли від Володимирецького ВП №1 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , року народження, жителя АДРЕСА_1 , не працює,-

За ст.173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно Протоколу про адміністративне правопорушення від 18.06.2022 року серії ВАВ №395879, 18 червня 2022 року біля 10:00 год., ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 , вчинив дрібне хуліганство, а саме: виражався нецензурними словами в адресу сестри ОСОБА_2 , шарпав за верхній одяг, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судове засідання ОСОБА_1 , на виклик суду, який здійснювався шляхом направлення повістки рекомендованим листом, яка повернулася до суду з відміткою - вручено особисто 07.07.2022р., не з`явився. Заяв чи клопотань від особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на адресу суду не надходило.

Суддя вважає, що перенесення розгляду справи призвело б до безпідставного її затягування та порушення вимог ст.ст. 38 та 277 КУпАП, а тому, відповідно до ч.2 ст. 268 КУпАП дана справа розглянута за відсутності правопорушника, оскільки ОСОБА_1 своїм правом не скористався та у судове засідання не з`явився.

Подібний висновок суду ґрунтується, крім положень КУпАП, також на практиці Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ). Зокрема, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Вивчивши матеріли справи, вважаю, що склад правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП у діях ОСОБА_1 відсутній, внаслідок його недоказаності, з огляду на наступне.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачено притягнення особи до адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається що ОСОБА_1 висловлювався нецензурними словами на адресу сестри - ОСОБА_2 , однак ні із протоколу ні з інших доданих до нього письмових документів, в тому числі пояснень ОСОБА_2 , не вбачається що було порушено громадський порядок і спокій громадян. Конфлікт відбувся в квартирі АДРЕСА_3 , як вбачається з протоколу.

В протоколі відсутня вказівка на громадське місце. До того ж, в цьому протоколі взагалі не зазначено про факт порушення громадського порядку та громадян, спокій яких порушено.

Із пояснень, даних ОСОБА_2 , вбачається, що між учасниками конфлікту існують неприязні відносини, а тому вказане виключає кваліфікацію щодо хуліганства.

З огляду на викладене вище знаходжу, що кваліфікація правопорушення за ст. 173 КУпАП є передчасною, а тому невірною.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами та не відповідають диспозиції ст.173 КУпАП, що інкримінується ОСОБА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що конфлікт стався в квартирі АДРЕСА_3 , що не є громадським місцем. Будь-які інші докази, які б вказували на посягання громадського порядку та спокою громадян, при вчиненні правопорушення в матеріалах справи відсутні.

При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП суддя вирішує питання, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 18.06.2022 р. мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів. Відсутня обов`язкова складова ознака складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП об`єктивна сторона правопорушення. А тому суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 , який притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії ВАВ №395879 від 18.06.2022 р.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, згідно положень ст. 62 Конституції Україниусі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАПпровадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому справу про адміністративне правопорушення відносно останнього за ст. 173 КУпАП слід закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 283, 274, 284, 285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови, до Рівненського апеляційного суду через Володимирецький районний суд Рівненської області.

Суддя: