ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1302/22
Провадження №3/477/982/22
ПОСТАНОВА

про повернення справи про

адміністративне правопорушення

22 грудня 2022 року місто Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Глубоченко С.М., вивчивши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

19 грудня2022 року на адресу суду з відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Під час підготовки справи до судового розгляду встановлено наступне.

Відповідно до статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу порушника, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 279 КУпАП процедура розгляду справи про адміністративне правопорушення передбачає, зокрема оголошення протоколу про адміністративне правопорушення, після чого на судовому засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із доказів в справі про адміністративне правопорушення на підставі якого встановлюються обставини, що мають значення для справи (частина перша статті 251 КУпАП).

Відповідно до статті 173 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

За результатами розгляду справи суд виносить постанову, зміст якої має містити, зокрема опис обставин, установлених під час розгляду справи (частина друга статті 283 КУпАП).

Відповідно до частин першої третьої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Аналіз зазначених норм закону дає підстави для висновку, що протокол, який складено відповідальною особою, повинен містити відомості про обставини, що характеризують суть адміністративного правопорушення у відповідності до диспозиції інкримінованої статті із визначенням: суб`єкта, суб`єктивної сторони, об`єкта, об`єктивної сторони, оскільки протокол за своєю суттю та призначенням, крім доказового значення, представляє собою обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення (проступку) в межах якого суд здійснює розгляд справи.

При цьому, суд не може вийти за межі такого обвинувачення або уточнити в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки в такому випадку суд перебиратиме на себе функції сторони обвинувачення, чим порушить принцип рівності сторін і вимоги змагальності процесу. За таких обставин особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом. Навпаки, вона буде змушена захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.

Такі самі висновки надані Європейським судом з прав людини у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 р.).

Як убачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №167791, фабула протоколу заповнена таким чином, що з нього не можливо встановити обставини інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, та фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення.

Так, диспозиція статті 173 КУпАП встановлює відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а отже на виконання вимог пункту 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення зобов`язана у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» викласти суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Натомість, протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали не дають можливості суду встановити кваліфікуючі ознаки інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, так як незрозуміло які саме дії були вчинені останнім, що охоплюються диспозицією статті 173 КУпАП.

Суд має врахувати усі обставини вчинення особою правопорушення з тим, щоб оцінити чи доводять відповідні обставини її вину чи спростовують, що при розгляді даної справи із зазначених причин здійснити неможливо.

У свою чергу, суд позбавлений можливості встановлювати такі дані самостійно, оскільки, як зазначено вище, суд лише перевіряє чи є в діях або бездіяльності особи склад інкримінованого правопорушення чи ні. Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи, оскільки це становить порушення частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Відсутність в протоколі про адміністративне правопорушення вказаних даних або їх нерозбірливе написання позбавляє особу, яка притягається до адміністративної відповідальності здійснювати ефективний захист своїх прав та інтересів, адже вона позбавлена можливості оспорити конкретні факти, які є фундаментальними при розгляді справи, однак які не мають чіткого вираження.

Суд не може самостійно припускати факти, які підлягають доведенню оскільки в такому випадку вийде за межі обвинувачення та вдасться до припущень, що неприпустимо враховувати при доведеності вини особи з огляду на гарантування кожному обвинуваченому можливості засудження виключно при доведеності вини поза розумним сумнівом.

Долучені до протоколу про адміністративне правопорушення інші докази не можуть бути використані для виправлення фабули правопорушення, а виходити за межі звинувачення, як зазначено вище, суд не може.

Крім того, в порушення вимог статті 256 КУпАП та частини дев`ятої Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, яка затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 № 1376, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за №1496/27941у відповідній графі протоколу про адміністративне правопорушення не зазначено потерпілого.

Згідно статті 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 23 грудня 2005 року №14 визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Враховуючи викладене, вважаю, що справу відносно ОСОБА_1 необхідно повернути для належного оформлення, згідно вимог статті 256 КУпАП.

Керуючись статтею 256, 283 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП повернути до відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

СУДДЯ С.М. ГЛУБОЧЕНКО