Справа № 367/4947/22
Провадження №3/367/2564/2022
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 грудня 2022 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Чернова О.В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли із відділення поліції №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 21.10.2022 року близько 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: Київська обл., смт. Ворзель, вул. Молодіжна, у дворі біля будинку №2/6а висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , чим образив її честь та гідність, а також порушив громадській порядок та спокій громадян, а тому вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив 21.10.2022 о 17.00 год. перебував в АДРЕСА_2 , їхав на велосипеді, переді мною по до розі йшла сусідка ОСОБА_2 . Коли її об`їхав, знаходився на відстані 3-4 метри від неї, сплюнув на землю. Після чого почув її крики та обурення, нецензурні висловлювання в мій бік. Я зупинився біля будинку навпроти мого з метою поставити у підвал велосипед, ОСОБА_2 в той час підійшла до підвалу і стояла поруч, продовжуючи висловлюватися нецензурно. Я у відповідь почав кричати, щоб вона так себе не поводила відносно мене, оскільки протягом 5 років вона займається психологічним тиском на мене. Нецензурно при цьому я не висловлювався. ОСОБА_3 вступився за мене, почав знімати відео на телефон та викликав поліцію. Я також подав до поліції заяву на ОСОБА_2 щодо її неправомірних дій відносно мене.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вислухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, свідка, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого цією статтею, характеризується наявністю вини у формі умислу.

Органом поліції крім протоколу про адміністративне правопорушення, крім письмових заяв та пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 не надано.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про причини неявик суду не повідомила, про час та дату судового засідання повідомлена за допомогою СМС-повідомлення.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 21.10.2022 року близько 17.00 год, перебував вдома по АДРЕСА_3 , знаходився на балконі і бачив, як ОСОБА_1 проїжджав по дорозі біля будинку на велосипеді біля сусідки ОСОБА_2 . Коли ОСОБА_1 від`їхав від ОСОБА_2 , він сплюнув на землю. Після чого остання почала кричати на ОСОБА_1 , голосно висловлювалася нецензурно в його бік, ображаючи його. На зазначене ОСОБА_1 спробував пояснити ОСОБА_2 , що він в її бік не вчиняв будь-яких дій, але остання не зупиняла свої висловлювання. ОСОБА_1 зупинився біля будинку навпроти нашого, почав розмовляти із ОСОБА_2 , з`ясовувати причини її обурення і такої поведінки, нецензурно при цьому він не висловлювався. Після чого я вийшов на вулицю, і викликав поліцію.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Закон виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за відсутності складу правопорушення, при цьому якщо відсутній хоча б один з елементів складу правопорушення відсутній склад правопорушення в цілому. Обов`язок доведення наявності в діях правопорушника складу правопорушення, передбаченого певною статтею КУпАП покладається на осіб, які відповідно до КУпАП уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати вся обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Отже, суду не надано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці в бік ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з основоположних засад диспозитивності, суд не може встановлювати інші фактичні обставини, окрім тих, які зазначені у протоколі про адміністративні правопорушення.

Статтею 62 Конституції України визначено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3)про закриття справи.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому адміністративне провадження підлягає закриттю.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.173, ст.ст. 247, 283 КУпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області районний суд Харківської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: О.В. Чернова