"21" грудня 2022 р. Справа № 363/3791/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

встановив:

02.11.2022 року головним державним інспектором ГУ ДПС у Київській області, при проведенні перевірки встановлено, що ОСОБА_1 , будучи фізичною особою-підприємцем, за адресою: АДРЕСА_2 , магазин-кафе, порушила порядок проведення розрахунків, а саме: проведення розрахункової операції готівкою без застосування РРО без створення та надання розрахункового документу встановленої форми, змісту, що підтверджує проведення розрахункової операції, чим порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. за №265/95-ВР.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Жодних заяв, клопотань, в тому числі і про необхідність відкладення розгляду вказаного матеріалу від неї до суду не надходило.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, адміністративне правопорушення за ст. 155-1 ч. 1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким є обов`язковою присутність в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Практикою Європейського Суду з прав людини в справі наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне:

Відповідно до частини 1 статті 1551 КУпАП порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг - тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

ВинаОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 02.11.2022 року за №267/10-36-07-08, актом (довідкою) фактичної перевірки від 02.11.2022 року, випискою з Єдиного державного реєстру фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, копією паспорта ОСОБА_1 .

Зміст протоколу про адміністративне правопорушення вказує на отримання його копії ОСОБА_1 , в якій роз`яснюються її процесуальні права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

Досліджені під час судового розгляду справи та перевірені вищенаведені письмові докази є належними та допустимими у розумінні ст. 251 КУпАП і свідчать про порушення ОСОБА_1 встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

У своїх рішенні «Коробов проти України» від 21.10.2011 року ЄСПЛ звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Таким чином, дотримуючись принципу неупередженості та об`єктивності, відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд, давши належну оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, дійшов обґрунтованих висновків про доведеність вини ОСОБА_1 поза будь-яким розумним сумнівом у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до положень ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу, відсутність у справі відомостей про притягнення ОСОБА_1 протягом року до адміністративної відповідальності за таке саме правопорушення, вважаю за необхідне накласти адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 40-1, 155-1 ч. 1, 268, 279, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суддя, -

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП і накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 2 (двох) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 34 (тридцять чотири) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок на користь держави.

Штраф має бути сплачений правопорушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або опротестування такої постанови не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення.

У разі несплати штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя С.В. Олійник