Справа №705/4456/22
3/705/2770/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2022 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 487/23-00-07-07-01 від 31.10.2022 при проведенні фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 порушила встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: встановлено факти продажу/реалізації ОСОБА_1 підакцизних товарів та проведення вказаних розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, чим порушила вимоги п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 «Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи,однак усуд не з`явилася, про причини неявки не повідомила, письмових заперечень проти протоколу про адміністративне правопорушення та клопотання про відкладення розгляду справи від неї не надійшло.

Враховуючи рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», згідно з яким сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, доходжу таких висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також, виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення має з`ясувати, зокрема чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підставі ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП відповідальність настає у разі порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

За ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, інкриміноване в протоколі адміністративне правопорушення не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, в протоколі не зазначено суть правопорушення, не вказано, в чому саме полягало порушення проведення розрахунків.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення та доданий акт не містять відомостей про те, кому здійснювався продаж товару. Не зазначено й свідків правопорушення, тобто осіб, які б підтвердили факт здійснення продажу товару без застосування РРО, не додано їх письмові покази.

Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути як посадові, так і фізичні особи суб`єкти підприємницької діяльності та працівники торгівлі, громадського харчування та сфери послуг.

У матеріалах справи відсутні підтверджуючі документи, що ОСОБА_1 є ФОП,що є необхідним для визначення того - чи є вона суб`єктом даного правопорушення.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, усі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (Постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Отже, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на викладене, провадження в справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст.7, 247, 251, 256, 266, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.І. Єщенко