П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2022 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., за участю представника Київської міської митниці Держмитслужби - Маркової Г. Ю., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками порушення митних правил, передбачених частиною шостою статті 470 МК України,

В С Т А Н О В И В :

До Cолом`янського районного суду міста Києва від Київської міської митниці Держмитслужби надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 за ознаками порушення митних правил, передбачених частиною шостою статті 470 МК України.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил від 02 серпня 2022 року № 1632/10000/2201 серпня 2022 року до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-центральний» Київської митниці звернувся громадянин ОСОБА_1 з приводу митного оформлення транспортного засобу - бувшого у використанні легкового автомобіля особистого користування марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер кузову (VIN) НОМЕР_1 .

Під час контрольно-перевірочних заходів з використанням автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) «Інспектор» встановлено, що 16 травня 2018 року через пункт пропуску «Виступовичі - Нова Рудня» Житомирської митниці на митну територію України громадянином ОСОБА_1 ввезений транспортний засіб марки «PEUGEOT 307», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , в режимі транзиту.

За результатами проведеної Київською митницею перевірки встановлено, що станом на 01 серпня 2022 року легковий транспортний засіб марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер кузову (VIN) НОМЕР_1 , р.н.з. НОМЕР_2 , за межі митної території України громадянином України ОСОБА_1 вивезено не було, чим перевищено встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки (строк транзитного перевезення) транспортного засобу особистого користування більше ніж на тридцять діб.

Перевіркою, наявної в модулі «Заяви підприємств та осіб» АСМО «Інспектор» інформації, встановлено, що від громадянина ОСОБА_1 заявз приводу продовження строку перебування вказаного транспортного засобу на митній території України, поміщення його в інший митний режим, аварії чи дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб щодо нього, до митних органів не надходило.

Отже у діях громадянина України ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачена частиною шостою статті 470 Митного кодексу України (далі - МК України), а саме в порушення вимог статті 95 МК України більше ніж на тридцять діб перевищено строк доставки (строк транзитного перевезення) транспортного засобу особистого користування марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , р.н.з. НОМЕР_2 , країна реєстрації - LT, який згідно статті 321 МК України перебуває під митним контролем.

В судовому засіданні представник Київської митниці Держмитслужби підтримав позицію митного органу та обставини викладені в протоколі про порушення митних правил та просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил, встановлених МК України.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил - громадянин України ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи.

Згідно з частиною четвертою статті 526 МК України справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи та долучені докази, суд приходить до такого висновку.

Згідно з частиною 1 статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Суд установив, що 01 серпня 2022 року до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Київ-центральний» Київської митниці звернувся громадянин ОСОБА_1 з приводу митного оформлення транспортного засобу - бувшого у використанні легкового автомобіля особистого користування марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер кузову (VIN) НОМЕР_1 .

Під час контрольно-перевірочних заходів з використанням АСМО «Інспектор» встановлено, що 16 травня 2018 року через пункт пропуску «Виступовичі - Нова Рудня» Житомирської митниці на митну територію України громадянином ОСОБА_1 ввезений транспортний засіб марки «PEUGEOT 307», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , в режимі транзиту.

За результатами проведеної Київською митницею перевірки встановлено, що станом на 01 серпня 2022 року легковий транспортний засіб марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер кузову (VIN) НОМЕР_1 , р.н.з. НОМЕР_2 , за межі митної території України громадянином України ОСОБА_1 вивезено не було, чим перевищено встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки (строк транзитного перевезення) транспортного засобу особистого користування більше ніж на тридцять діб.

Перевіркою, наявної в модулі «Заяви підприємств та осіб» АСМО «Інспектор» інформації, встановлено, що від громадянина ОСОБА_1 заявз приводу продовження строку перебування вказаного транспортного засобу на митній території України, поміщення його в інший митний режим, аварії чи дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб щодо нього, до митних органів не надходило.

Частиною шостою статті 470 МК України передбачено відповідальність особи за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскацію таких транспортних засобів.

Частинами першою-другою статті 3 МК України визначено, що при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України. У разі якщо законодавством України передбачена можливість виконання митних формальностей без подання митної декларації, застосовуються норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день виконання таких формальностей.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 16 травня 2018 року ввіз на територію України в митному режимі «транзит» з метою особистого користування автомобіль марки «PEUGEOT 307», ідентифікаційний номер (VIN) НОМЕР_1 , що зареєстрований у відповідних реєстраційних органах Республіки Литви за державним номером НОМЕР_2 .

Відповідно до положень статті 95 МК України (в редакції, чинній на момент ввезення автомобіля на митну територію України) встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту, зокрема, для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб), тобто днем вчинення правопорушення слід вважати 27 травня 2018 року.

Крім того, положення частини першої статті 470 МК України (в редакції, чинній на день вчинення правопорушення) була передбачена відповідальність, зокрема, за перевищення встановленого статтею 95 Митного Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, більше ніж на 10 діб (без встановлення інших граничних термінів перевищення строку вивезення), а санкція за вказане порушення передбачала відповідальність у вигляді накладення штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. При цьому, на момент ввезення ОСОБА_1 на територію України автомобіля диспозиція статті 470 МК України складалась із трьох частин.

Законом України № 2612-VIII від 08 листопада 2018 року внесено зміни до статті 470 МК України, які набули чинності 22 серпня 2019 року, згідно з якими дана стаття доповнена шостою частиною.

З аналізу санкцій передбачених статтею 470 МК Україною чинною на момент ввезення автомобіля, та після набуття чинності 22 серпня 2019 року змін до вказаної статті вбачається, що санкція будь-якої частини в тій редакції була більш м`якою, ніж санкція частини шостої статті 470 МК України у діючій редакції.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом, як правопорушення.

В частині третій статті 3 МК України та в частині другі статті 8 КУпАП міститься аналогічна норма.

У рішенні Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 9 лютого 1999 року у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів наголошується на тому, що до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

З огляду на викладене, частина шоста статті 470 МК України на час ввезення вказаного транспортного засобу не діяла і не була передбачена законом, як окремий склад правопорушення та посилює відповідальність за адміністративні правопорушення, порівняно з попередньою редакцією статті 470 МК України, а тому підстав для притягнення громадянина України ОСОБА_1 до відповідальності за частиною шостою статті 470 МК України у чинній наразі редакції, як про те просить митний орган, немає.

Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, з огляду на вищевикладене, суд вважає, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною шостою статті 470 МК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 3, 233, 236, 237, 257, 380, 458, 459, частиною шостою статті 471, 526-529 МК України, статтями 8, 283, 284, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , в справі про порушення митних правил, передбачених частиною шостою статті 470 МК України закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л. М. Ішуніна