ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" листопада 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді Губської Я.В., за участю представника Харківської митниці Тупікової О.О., розглянувши матеріал про порушення митних правил у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце проживання: Туреччина, м. Стамбул, паспорт НОМЕР_1 ,
за ст. 471 МК України, -
04.03.2021 о 15 год. 30 хв. в зоні митного контролю міжнародного залу Приліт " міжнародного пункту пропуску для авіаційного сполучення Харків під час митного контролю та митного оформлення пасажирів та багажу рейсу ТК 1475 сполученням Стамбул-Харків за допомогою технічного засобу митного контролю (рентгенівської транспортерної доглядової установки Рапіскан") було прийнято рішення про проведення ретельного огляду багажу та ручної поклажі громадянина ОСОБА_1 . Вказаний громадянин самостійно обрав канал для проходження митного контролю зелений коридор, тобто заявив про відсутність у нього товарів, сумарна фактурна вартість яких перевищує еквівалент 1 000 євро.
Згідно з частиною п`ятою статті 366 Митного кодексу України обрання громадянином зеленого коридору вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.
Згідно з частиною першою статті 374 Митного Кодексу України визначено, що товари (за винятком підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 1000 євро, що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення, та товари (крім підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 500 євро та сумарна вага яких не перевищує 50 кг., що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через інші, ніж відкриті для повітряного сполучення, пункти пропуску через державний кордон України, не підлягають письмовому декларуванню ( за винятком товарів, на які відповідно до статті 197 МК України).
Базою оподаткування таких товарів є частина їх сумарної фактурної вартості, що перевищує : еквівалент 1000 євро (при ввезенні товарів на митну територію України через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення) та еквівалент 500 євро або кількість товарів, обчислена пропорційно до ваги, що перевищує 50 кг. (при ввезенні через інші пункти пропуску через державний кордон України).
Таким чином, громадянин ОСОБА_3 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через канал спрощеного митного контролю «зелений коридор», переміщував через митний кордон України в напрямку ввезення на митну територію України товари, в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України та підлягають оподаткуванню митними платежами, чим порушив встановлений Митним кодексом України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.
В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, судом неодноразово вживались заходи щодо своєчасного повідомлення ОСОБА_3 про час та місце судового розгляду, шляхом направлення судових повісток.
Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
З огляду на вказане, суд розглядає справу у відсутності гр. ОСОБА_1 .
Представник Харківської митниці в судове засідання з`явився, подання митниці підтримав та просив призначити покарання в межах санкції ст. 471 МК України.
Суд, вислухавши пояснення представника митниці, дослідивши та перевіривши представлені матеріали, вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України.
Відповідно дост. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Згідно з частиною першою статті 374 Митного Кодексу України визначено, що товари (за винятком підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 1000 євро, що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через пункти пропуску через державний кордон України, відкриті для повітряного сполучення, та товари (крім підакцизних), сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 500 євро та сумарна вага яких не перевищує 50 кг., що ввозяться громадянами на митну територію України у ручній поклажі та/або у супроводжуваному багажі через інші, ніж відкриті для повітряного сполучення, пункти пропуску через державний кордон України, не підлягають письмовому декларуванню ( за винятком товарів, на які відповідно до статті 197 МК України).
Згідно ч.ч.2, 6 ст. 366 МК України, зелений коридор призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари, в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановленні законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.
Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.
Згідно ч.4 ст. 366 МК України, громадянин самостійно обирає відповідний канал (зелений коридор або червоний коридор) для проходження митного контролю за двоканальною системою.
Згідно ч.6 ст. 366 МК України громадяни, які проходять (проїжджають) через зелений коридор звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.
Відповідно до ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Таким чином, приведеною сукупністю доказів в повному обсязі доведена вина правопорушника в порушенні митних правил передбачених ст. 471 МК України.
Відповідно до статті 471 МК України, в редакції чинній станом на день вчинення правопорушення, порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацією цих товарів. Окремі положення абзацу другого статті 471 МК України, а саме «у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України,- також конфіскацією цих товарів (є неконституційними), згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 3-р(ІІ)/2021 від 21 липня 2021 року.
Статтею 487 МК України передбачено, що провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Враховуючи положення ст. 8 КУпАП, суд при призначення розміру адміністративного стягнення керується редакцією ст. 471 МК станом на момент вчинення правопорушення.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_4 покарання в межах санкції ст. 471 МК України.
При накладенні стягнення суд у відповідності до ст. 33 КпАП України, враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.
Згідно ст.34,35 КУпАП обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_5 не встановлено.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь вини, обставини справи, та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення у вигляді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
У відповідності зі ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір.
Керуючись ст. ст. 279, 283 КУпАП України, ст.ст. 197, 458, 467, 471, 520, 522, 527, 528 МК України, ст. 41, 129 Конституції України, суд, -
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце проживання: Туреччина, м. Стамбул, паспорт НОМЕР_1 судовий збір на користь держави в розмірі 496 грн. 20 коп.
Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10-денний строк з дня її винесення апеляційної скарги до апеляційної інстанції через Київський районний суд м.Харкова.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя - Я.В. Губська