Провадження №3/461/292/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2022 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Мисько Х.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Львівської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 від 18.11.2020 виданий 4634,

за ст. 471 МК України,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Галицького районного суду м. Львова від 11.01.2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України та накладено на нього стягнення - 1700,00 грн. штрафу в дохід держави. Вилучений, згідно з протоколом про порушення митних правил №2559/20900/21 від 07.12.2021 року товар: ковбасу торговельної марки «PIKOK», ZYWIECKA, в індивідуальних упаковуванняx вагою 600 г., термін придатності до 11.01.2022 року - в кількості 26 шт.; горіхову пасту з какао торговельної марки «NUTELLA», в індивідуальних упакуваннях місткістю 350 г., термін придатності до 22.10.2022 року - в кількості 18 шт. - конфісковано в дохід держави. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Львівської митниці Державної митної служби України 156,82 грн. витрат за зберігання товару на складі митниці. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Державної судової адміністрації України 496,20 грн. судового збору.

В зв`язку з тим, що загальними положеннями КУпАП не передбачено виправлення допущеної у постанові про накладення адміністративного стягнення описки, вважаю, що необхідно застосувати аналогію права, а саме в даному випадку застосувати ст.379 КПК України, оскільки постанова про накладення адміністративного стягнення є різновидом судових рішень.

Частиною 1 статті 379 КПК України передбачено, що суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

При цьому під поняттям «описка» слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Основною умовою виправлення описки та помилки є те, що при вирішенні цих питань суд не вправі змінювати змісту судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи. Тобто, виправлення допущених у рішенні суду описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не змінюється суть цих судових рішень.

Судом встановлено, що відповідно до розрахунку витрат за зберігання товару на складі митниці від 07.12.2021 року у справі про порушення митних правил №461/10598/21 про притягнення до адміністративної відповідальністю ОСОБА_1 за ст. 471 МК України, сума витрат становить 43 грн. 56 коп.

Разом з тим, з постанови Галицького районного суду м. Львова від 11.01.2022 року, з ОСОБА_1 на користь Львівської митниці Державної митної служби України стягнуто 156 грн. 82 коп.

З наведеного вбачається що у постанові Галицького районного суду м. Львова допущено описку щодо суми витрат за зберігання товару на складі митного органу, а саме невірно: «153 грн. 82 коп.», та замість вірного: «43 грн.56 коп.», тому слід виправити допущену описку.

Згідно ст.304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Перевіривши матеріали справи, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважаю за можливе уточнити постанову суду.

Керуючись ст. 304 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

виправити технічну помилку в п`ятому абзаці резолютивної частини постанови Галицького районного суду м. Львова в справі № 461/10598/21 (3/461/292/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 471 МК України.

П`ятий абзац резолютивної частини постанови Галицького районного суду м. Львова в справі № 461/10598/21 (3/461/292/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 471 МК України викласти в такій редакції: «Стягнути з ОСОБА_1 на користь Львівської митниці Державної митної служби України 43,56 грн.».

Постанова суду остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Х.М. Мисько