Справа № 405/4617/22
Провадження №3/405/848/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі: головуючої судді Іванової Л.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

До Ленінського районного суду міста Кіровограда з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 380149 від 29 серпня 2022 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, зі змісту якого (протоколу) вбачається, що 29 серпня 2022 року о 10:00 год. в м. Кропивницькому по вул. Генерала Родімцева, буд.127, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом ВАЗ 21063, державний номерний знак НОМЕР_1 з ознаками наркотичного сп`яніння (звужені зіниці очей, що реагують на світло, виражене тремтіння пальців рук, почервоніння очей). Від проходження відповідно до встановленого законом порядку огляду на стан наркотичного сп`яніння в закладі охорони здоров`я КНП «Кіровоградський обласний наркологічний диспансер Кіровоградської обласної ради» відмовився, чим порушив п.2.5 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення судової повістки за адресою проживання, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про отримання судової повістки 27.09.2022 року, про причини неявки суду не відомо, будь яких заяв та клопотань до суду не подано.

З огляду на зазначене, судом вжито передбачених процесуальним законодавством заходів для повідомлення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи. Крім того, на офіційному сайті Судової влади http://court.gov.ua/assignments/ в розділі «Список судових справ, призначених до розгляду» дата та місце розгляду справи були вказані одразу після призначення справи до розгляду в судовому засіданні.

При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що положення КУпАП не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, виходячи з наступного.

Зокрема, судом встановлено, що посадовою особою УПП в Кіровоградській області ДПП порушено провадження в справі про адміністративне правопорушення шляхом складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за недотримання вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Частиною 1 статті 130 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а також безпеки на річковому транспорті та маломірних суднах.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення виражається, зокрема, у формі відмови особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан, зокрема, наркотичного сп`яніння.

Суб`єкт адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП спеціальний - водій транспортного засобу, або інша особа, яка керувала транспортним засобом.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу.

Відповідно до вимог п. 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року № 1306 (з наступними змінами), - водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Згідно з положеннями п. 1 розділу Х Особливості оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 130 КУпАП Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395 (далі - Інструкція № 1395) водії, стосовно яких у поліцейських є достатні підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами та огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Пунктом 3 розділу Х Інструкції № 1395 передбачено, що направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду на стан сп`яніння і проведення такого огляду здійснюються відповідно до Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 № 1103 (далі Порядок № 1103 ).

У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду (пункт 6 розділу Х Інструкції № 1395). Аналогічна норма також міститься і у п. 8 Порядку № 1103.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1103 огляду підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі - стан сп`яніння), згідно з ознаками такого стану, установленими МОЗ і МВС.

Процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі стан сп`яніння), та оформлення результатів такого огляду визначено Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 № 1452/735 (далі - Інструкція № 1452/735).

Відповідно до положень п. 12 Розділу II. Проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння поліцейським і оформлення його результатів Інструкції № 1452/735 у разі наявності підстав вважати, що водій транспортного засобу перебуває у стані наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, згідно з ознаками, визначеними в пункті 4 розділу I цієї Інструкції, поліцейський направляє цю особу до найближчого закладу охорони здоров`я.

Згідно з вимогами пунктів 7, 12 Розділу III. Проведення огляду на стан сп`яніння в закладах охорони здоров`я і оформлення його результатів Інструкції № 1452/735 проведення лабораторних досліджень на визначення наркотичного засобу або психотропної речовини обов`язкове (п. 7). Предметом дослідження біологічного середовища можуть бути слина, сеча та змиви з поверхні губ, шкірного покриву обличчя і рук (п. 12).

Відповідно до п. 13 Розділу III. Проведення огляду на стан сп`яніння в закладах охорони здоров`я і оформлення його результатів Інструкції № 1452/735 для дослідження біологічного середовища може використовуватися кров, якщо в обстежуваної особи неможливо взяти зразки біологічних середовищ, вказаних у пункті 12 цього розділу.

Згідно з оглянутими в судовому засіданні відеозаписами з камер «Bodycam», які містяться на цифровому носії інформації DVD-R диск, доданому до протоколу про адміністративне правопорушення, зафіксовано, що працівником поліції проводиться розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі у відношенні ОСОБА_1 за ч.2 ст.126 КУпАП (час запису з 10:18:02 по 10:19:45), та після чого, відеозапис переривається, після відновлення відеозапису (час запису 10:31:19), працівник поліції запитує у ОСОБА_1 чи вживає він наркотичні речовини, на що отримує відповідь від ОСОБА_1 , що таким не займається, після чого, працівник поліції тричі просить ОСОБА_1 закрити та відкрити очі та констатує про те, що у останнього «дуже цікаві зіниці», які не реагують на світло. В подальшому, працівником поліції запропоновано ОСОБА_1 проїхати до медичного закладу КОНД КОР з ними (працівниками поліції) для здачі аналізів, при цьому, працівником поліції не роз`яснено, повну назву медичного закладу та з якою метою необхідна здача аналізів (час запису 10:32:03). ОСОБА_1 , в свою чергу, надана згода на те, щоб проїхати до медичного закладу (час запису 10:32:10). При цьому, працівником поліції зауважено про те, що це займе приблизно 20 -30 хв., після чого, працівник поліції, незважаючи на згоду ОСОБА_1 проїхати до медичного закладу, повторно запитує, чи готовий ОСОБА_1 проїхати до медичного закладу, на що ОСОБА_1 знову не відмовляється, та зауважує про те, що таким (вживанням наркотичних речовин) не займається (час запису 10:33:07), після чого, нагрудна камера працівника поліції знову вимикається та запис переривається. Після повторного включення нагрудної камери працівником поліції (час запису 10:47:23), працівник поліції втретє пропонує проїхати до медичного закладу КОНД КОР (без розшифровки абревіатури назви медичного закладу), на що отримує відмову ОСОБА_1 .

Крім того, судом відзначається, що у наданих посадовою особою, якою було порушено провадження у справі про адміністративне правопорушення відеоматеріалах відсутня фіксація особи, яка б 29.08.2022 року о 10 год. 00 хв. у м. Кропивницькому, по вул. Генерала Родимцева, буд.127, керувала транспортним засобом ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 , як і відсутня фіксація самої події керування зазначеним транспортним засобом.

Окрім того, не приймаються судом до уваги з підстав їх неналежності і наявні в матеріалах справи про адміністративне правопорушення письмові пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , за якими перший свідок ОСОБА_2 повідомив, що 29.08.2022 року приблизно о 10:00 год. за адресою м. Кропивницький, вул. Родімцева, 127 на блок посту «Танк» було зупинено транспортний засіб ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 та під час перевірки документів водій повідомив, що посвідчення водія він не отримував та керує без нього, з пояснень іншого свідка ОСОБА_3 , слідує, що під час несення ним служби 29.08.2022 року о 10:00 год. на блок посту «Танк» ним спільно з капітаном поліції ОСОБА_4 було зупинено транспортний засіб ВАЗ 21063, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та під час перевірки встановлено, що водій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не має при собі водійського посвідчення, а також на вимогу працівника поліції пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння, - водій відмовився.

При цьому, судом зауважується, що вказані пояснення свідків не підтверджуються відеозаписом, який долучено до матеріалів справи, з якого не вбачається залучення зазначених осіб в якості свідків.

Судом зауважується, що відповідно до п. 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 р. за N 28/32999 включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення.

Отже, якщо із відеозапису з нагрудної камери (відеореєстратора) працівників патрульної поліції, що здійснюють оформлення адміністративного правопорушення, вбачається, що він є не є безперервним та переривається, то його не можна вважати належним та допустимим доказом по справі ( ВС справа №216/5226/16-а(2-а/216/33/17).

Оскільки, у даній справі відеозапис з нагрудної камери патрульного поліцейського не є безперервним, інформація про технічні характеристики пристрою, за допомогою якого було зафіксовано факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі у матеріалах справи відсутня, то стверджувати, що ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду у медичному закладі на визначення стану наркотичного сп`яніння, - підстав не має.

Інших джерел доказів, які б відповідали вимогам ч.1 ст.251 КУпАП посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення суду не надано.

Крім того, судом зауважується, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malafeyeva у Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin у. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не мас: права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа мас захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Отже, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Статтею 62 Конституції України, зокрема, передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, враховуючи відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження відмови водія ОСОБА_1 від проходження у встановленому законом порядку огляду на стан наркотичного сп`яніння, а так само, враховуючи відсутність доказів на підтвердження керування ОСОБА_1 транспортним засобом у зазначені у протоколі час та місці, суд приходить до висновку про відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, у зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП, суд -

постановив:

провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 380149 від 29 серпня 2022 року), - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова