Справа № 944/1165/22
Провадження №3/944/774/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.07.2022 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Швед Н.П., за участю адвоката Галька Р.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від ВАП УПП у Львівській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №233719 від 28.03.2022року слідує що ОСОБА_1 28 березня 2022 року об 22год 15хв на автодорозі Львів-Краковець, керував транспортним засобом марки «ВАЗ 2108» з номерним знаком НОМЕР_1 у стані алкогольного сп`яніння. Згідно тесту приладу «Драгер» «ALCOTEST 6810» ARСЕ-0243 у видихуваному повітрі ОСОБА_1 вміст алкоголю становить 0,25 проміле. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.2.5ПДР України, тобто, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.130КУпАП заперечив та пояснив. що ні в цей день, ні на передодні не вживав жодних алкогольних напоїв.

Крім цього, результат 0.25 % проміле, також не може свідчити проте, що він перебував у стані алкогольного сп`яніння, оскільки, такий є в межах допустимої похибки. Відповідно до інструкції приладу «Drager Alcotest 6810» під час тестування проведеного в діапазоні температури навколишнього середовища від +15,0 до +25,0 градусів Цельсія в діапазоні вимірювання концентрації етанолу 0-0.50 проміле абсолютна похибка вимірювання пристрою допускається - + 0.05 проміле.

Однак, працівниками поліції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення не було враховано можливості похибки.

28.03.2022року об 22год 15хв температура повітря становила +18 градусів, а тому за наявності такої температури похибка приладу «Драгер» ARСЕ-0243 і могла становити 0,05%.

Крім цього просить звернути увагу, що з протоколу про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1ст.130 слідує що водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, порушив вимоги 2.5 Правил дорожнього руху України, тобто відмовився, на вимогу поліцейського пройти у встановленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, однак, на вимогу поліцейського він пройшов огляд на стан спяніння за допомогою технічного приладу "Драгер", що підтверджується роздруківкою даного приладу. Отже, в даному випадку згідно викладеного в протоколі поліцейські мали б покликатись на порушення п. 2.9 (а) Правил дорожного руху України, керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння. Дані пункти ПДР України є взаємовиключаючими і не можуть одночасно застосовуватися при складенні протоколу про вчинення адміністративного праповопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. Вважає що протоколу про вчинення адміністративного правопорушення відносно нього складений некомпетентним працівникіом поліції, що підтверджується і відеозаписом з місця зупинки транспортного засобу.

Також, просить звернути увагу на те, що з дослідженого судовому засіданні DVD - диску наданого праційвниками поліції, не вбачається, у нього жодних ознак алкогольного сп`яніння, які зазначені у вищевказаному протоколі.

Просить провадження у даній справі закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, слід прийти до наступного.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.ст.9, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Згідно зі статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихст. 255 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Процедура проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та оформлення результатів такого огляду чітко врегулюванні нормами, які містяться в Інструкції "Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції", яка затверджена спільним наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 року № 1452/735.

Відповідно до п.7 ч.ІІ вищевказаної Інструкції, стан алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

З інструкції по експлуатації газоаналізатора Драгер «ALCOTEST 6810» в таблиці №3 вказано межі допустимої погрішності газоаналізатора, парів етанолу у повітрі, що видихається в залежності від температури повітря навколишнього середовища, згідно яких даний прилад при температурі від -5С до +15С має погрішність давати похибку у 0,05 промілле.

Відповідно до інструкції приладу "Alcotast -6810" похибка при вимірюванні приладом становить +- 0,05 проміле, а відтак допустима норма алкоголю у видихуваному повітрі становить 0,25 промілле.

Згідно ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Статтею 8 пункту 5 Конвенції про дорожній рух від 08.11.1968 року, яка ратифікована Українською СРСР 25.04.1974 року, визначено, що в національному законодавстві повинні бути передбачені спеціальні положення, які стосуються керування під впливом алкоголю, а також допустимий законом рівень алкоголю в крові, а у відповідних випадках - у повітрі, що видихається, перевищення якого є несумісним з керуванням транспортним засобом. У всіх випадках максимальний рівень алкоголю в крові у відповідності до національного законодавства не повинен перевищувати 0.50 грама чистого алкоголю на літр крові або 0.25 мг. на літр повітря, що видихається. Таким чином, мінімальна межа вмісту алкоголю для визначення стану алкогольного сп`яніння згідно норм міжнародного права повинна становити 0.25 мг. на літр повітря, що видихається, що становить згідно таблиці перерахунку одиниць виміру алкоголю в крові і видихаємому повітрі 0.5 проміллє.

Статтею 8 «Водії», Віденської конвенції про дорожній рух від 08 листопада 1968 року, яка була ратифікована президією ВР УРСР, із внесеними до неї доповненнями Європейською угодою від 01 травня 1971 року, визначено, що у національному законодавстві повинні бути передбачені спеціальні положення, що стосуються керування транспортними засобами під дією алкоголю, а також допустимий законом рівень вмісту алкоголю у крові, а у відповідних випадках повітрі, що видихається, перевищення якого є несумісним із керуванням транспортним засобом.

З викладеного вбачається, що ступінь алкогольного сп`яніння, виявлений у порушника під час огляду, не перевищує допустиму норму та не перевищує визначений Конвенцією рівень.

Крім цього слід зазначити що у вищевказаному протоколі про адміністративне првопорушення особа уповноважена на складання такого зазначила що ОСОБА_1 порушив п.2.5ПДР України з якого слідує: що водій повинен на вимогу поліцейського пройти у встановленому законом порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції,однак , як вбачається із даного протоколу ОСОБА_1 пройшов огляд на стан сп`яніння за допомогою технічного приладу "Драгер" на місці зупинки, тобто покликання на порушення ОСОБА_1 п.2.5 ПДР України в протоколі є безпідставним .

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Ісмаїлов проти Росії" від 6 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄСПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Як визначено п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/ 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, практика якого при розгляді справ судами в обов`язковому порядку використовується як джерело права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Крім цього, ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння`порушення.

Також, в рішенні від 21.07.2010 року у справі "Коробов проти України" ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обгрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають з співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, тобто, таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ст.247, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити за відсутністю у його діях складу даного адміністративного правопорушення, відповідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Швед Н.П.