1Справа № 335/2773/22 3/335/994/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Стеценко А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацевлаштованого, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.91 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 003943 від 29.04.2022, складений стосовно ОСОБА_1 за ст. 91 КУпАП, згідно якого о 13 год. 00 хв. 29.04.2022 гр. ОСОБА_1 порушив режим загальногеологічного заказника загальнодержавного значення «Дніпровські пороги», а саме знаходився на о. Хортиця, оз. Протовча з човном та сітками в Вознесенівському р-ну м. Запоріжжя в плавневій частині, що є порушенням ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд», п. 3.2.14 положення Про загальногеологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги», за що відповідальність передбачена ст. 91 КУпАП. До протоколу про адміністративне правопорушення додані опис знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 29.04.2022, фотокопію Положення про загальногеологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги» № 386 від 06.11.2018.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

Суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 91 КУпАП, законом не віднесено до справ, що розглядаються виключно у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доходжу наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог ст. 252 КУпАП суд повинен дати оцінку зібраним у справі доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція статті 91 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільну зміну їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

ОСОБА_1 інкримінується порушення вимог п. 3.2.14 Положення про загально геологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги» та ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Відповідно до п. 3.2.14 Положення про загальногеологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги» забороняється знаходження на території заказника з усіма видами мисливської зброї та знаряддями ловлі тварин, в тому числі водних живих ресурсів за винятком перебування з мисливською зброєю посадових осіб державних природоохоронних органів, уповноважених на охорону та здійснення державного контролю на території Заказника, а також на здійснення заходів по регулюванню чисельності окремих видів тварин, що завдають шкоду фауні Заказника та осіб з дозволеними для любительського рибальства знаряддями в установлені строки в межах ділянок де воно дозволено.

Дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, в графі «Пояснення порушника…» якого ОСОБА_1 зазначив, що вилучені гумовий човен та сітки йому не належать і він до них стосунку не має, він просто перебував на о. Хортиця, де його і затримали; опис знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, плавучих транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 29.04.2022; фотокопію Положення про загальногеологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги» № 386 від 06.11.2018, доходжу висновку, що доходить висновку, що порушення ОСОБА_1 п. 3.2.14 Положення про загально геологічний заказник загальнодержавного значення «Дніпровські пороги» та ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», суд доходить висновку, що версію подій, зазначену ОСОБА_1 в графі протоколу про адміністративне правопорушення «Пояснення порушника…», не можна визнати неспроможною, оскільки матеріали справи не містять належних доказів на її спростування.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення може бути винесено одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбаченихстаттею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, провадження у справі про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 91 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події та складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.247, 265,283,284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 91 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А.В. Стеценко