справа № 274/5916/22
провадження №3/0274/2939/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2022 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Терехове Бердичівського району Житомирської області, яка заміжня, має на утриманні двоє неповнолітніх дітей, не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

07.10.2022 о 15 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на дорозі спільного користування, що по АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Відповідальність за вказанне адміністративне правопорушення передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 визнала що висловлювалася до ОСОБА_2 нецензурною лайкою. Таку поведінку пояснила тим, що під час спору за землю, ОСОБА_2 ображала її та маму ОСОБА_3 брутальною лайкою. Висловлювалися нецензурною, брутальною лайкою голосно, в присутності поліцейських, старости села, чоловіка та сестри ОСОБА_2 .

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що їх висловлювання нецензурною, брутальною лайкою, було обопільне. Протоколи складені як на ОСОБА_1 так і на неї. Вони ображали один одного дуже голосно, що могло чути все село.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до матеріалів справи, свідка, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, доводиться: даними протоколу про адміністративне правопорушення від 07.10.2022; рапортом чергового Бердичівського РВП від 07.10.2022;, протоколом прийняття заяви про кримінальне праворушення та іншу подію від 07.10.2022; письмовими поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 даними в судовому засіданні.

Оцінюючи досліджені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - дрібному хуліганстві.

Обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність судом не встановлено.

При накладенні стягнення, суд враховує характер вчиненого діяння, особу винної, яка заміжня, має на утриманні двоє неповнолітніх дітей, ступінь вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність та накладає на неї стягнення, у виді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір, в розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (у 2022 році - 2481 грн).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 24, 40-1, 245, 251, 280, 283, 284 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суд

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п?ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 496 грн 20 коп.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк 15 днів, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю.П. Базюк