Справа №461/3779/22
Провадження №3/461/2273/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2022 року

Суддя Галицького районного суду м. Львова Мисько Х.М., розглянувши питання про виправлення описки у постанові Галицького районного суду м. Львова від 19.09.2022 року, справі про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,,

ч.1 ст.51 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Постановою Галицького районного суду м. Львова від 19.09.2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП, та накладено на неї стягнення у виді штрафу у розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170, 00 грн. в дохід держави. Стягнуто із ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 496 гривень 20 копійок.

При підготовці та виготовленні комп`ютерного набору тексту судового рішення та його видруку через автоматизовану систему документообігу суду відбувся технічний збій та в тексті постанови суду допущено описку, а саме невірно зазначено прізвище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Так, замість вірного прізвища особи, яка притягується до адміністративної відповідальності: « ОСОБА_1 », вказано невірне: « ОСОБА_1 ».

Згідно ст.304 КУпАП, питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи, які мають технічний характер.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що у тексті постанови суду від 19.09.2022 року, слід виправити описку щодо прізвища особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вказавши вірну « ОСОБА_1 ».

Суд вважає, що виправлення зазначеної описки у постанові суду не змінює зміст постанови суду.

Керуючись ст. 304 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити технічну в тексті постанови Галицького районного суду м. Львова від 19.09.2022 року у справі № 461/3779/22 (3/461/2273/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 51 КУпАП, зазначивши вірне прізвище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності « ОСОБА_1 ».

Постанова суду остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Мисько Х.М.