ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5731/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2022 р. м.Київ

Суддя Дарницького районного суду м. Києва О.В. Домарєв, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований за адресою6 АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

22.09.2022 р. приблизно 20-32 год. за адресою: АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_1 вчинив конфлікт зі своєю колишньою дружиною гр. ОСОБА_2 , в ході якого ображав її словесно нецензурною лайкою, переслідував, погрожував фізичною розправою, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, проте о 08 год. 18 хв. зателефонував до суду та повідомив, що не може бути присутнім в судовому засідання, так як знаходиться на непідконтрольній території. Просив відкласти судове засідання через неможливість прибути у судове засідання на один місяць.

Суд приходить до висновку про відсутність підстав для їх задоволення з наступних причин.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини - в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»). Обговорюючи доцільність задоволення клопотання суд враховує, що ОСОБА_1 міг особисто до запланованої дати судового засідання з`явитись до суду або в електронному вигляді подати заяву про відкладення розгляду справи з наданням відомостей щодо поважності причин неявки в судове засідання із долученням до клопотання відповідних підтверджуючих документів. Крім того, суд враховує, що ОСОБА_1 під розпис ознайомився із правами особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбаченими ст. 268 КУпАП, серед яких є право користуватись юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права. Проте, ОСОБА_1 таким правом не скористався та не залучив до участі у справі захисника, який би міг представляти його інтереси у його відсутність. З урахуванням наведених обставин, суд розцінює неявку в судове засідання ОСОБА_1 як таку, що спрямована на затягування розгляду справи з метою уникнення накладення адміністративного стягнення

Таким чином, з урахуванням відсутності письмових клопотань та документів, які б підтверджували наявність поважних причин не прибуття у судове засідання у ОСОБА_1 , та з урахуванням положень ст. 268 КУпАП, відповідно до якої неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суттю у його відсутність, та позиції Європейського суду, який наголосив, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суд вважає, що відсутні підстави для відкладення розгляду справи та вважає за можливе розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 на підставі наявних в матеріалах справи доказів, які вважає достатніми для ухвалення рішення у справі.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що її колишній чоловік ОСОБА_1 систематично погрожує їй, також зазначила, що ОСОБА_1 останнім часом знаходиться в стані наркотичного сп`яніння та вчиняє відносно неї та її дитини психологічне насильство, що виражається в словесних образах, приниженнях, переслідуванні, погроз фізичної розправи, нанесенні шкоди майну, а саме погрожував підпалити їй автомобіль та квартиру, залякуванні та контролі її та дитини в пересуванні. Повідомила, що боїться за свою безпеку та безпеку її дитини, так як на неодноразові прохання та зауваження ОСОБА_1 не реагує та вчиняє агресивні дії в її бік. Додала, що з колишнім чоловіком не проживає, участь він у вихованні та утриманні малолітньої дитини не приймає. Дитина не сприймає ОСОБА_1 як батька та боїться його, тому що всі погрози відбуваються в її присутності.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши протокол серії ВАВ № 492060 від 05.10.2022 /а.с.1/, заяву потерпілої /а.с. 4/, рапорт інспектора Дарницькго УП ГУНП у м. Києві /а.с.5/, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 22.09.2022 р. приблизно 20-30 год. вчинив домашнє насильство та у його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП.

Приймаючи до уваги характер правопорушення та особу правопорушника, позицію потерпілої, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, його майновий стан, суд дійшов висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496 грн. 20 коп., який також підлягає стягненню з правопорушника на користь держави.

Керуючись ст. ст. 173-2 ч.1,251,252, 268,283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 340 /триста сорок/ гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 496 грн. 20 коп. на користь держави.

У разі несплати правопорушником штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу відповідно до положень ст. 308 КУпАП.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання три місяці з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя О.В. Домарєв