Справа № 932/1465/22
Провадження № 3-зв/185/1/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2022 року м. Павлоград Дніпропетровської області

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мицак М.С.

за участю секретаря - Рябушко М.П.

прокурора - Кисельова В.Г.

розглянувши у приміщенні суду в м. Павлограді заяву прокурора Кисельова В.Г. про відвід судді Ткаченка А.О. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 172-7 КУпАП КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

У заяві зазначено, що особа щодо якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, займає адміністративну посаду голови Дніпровського апеляційного суду і розгляд вказаної справи суддями Дніпропетровської області може викликати у стороннього спостерігача сумніви в неупередженості.

Також Дніпровським апеляційним судом здійснюється апеляційний перегляд справ судів першої інстанції, які розташовані на території Дніпропетровської області.

З огляду на викладене, розгляд будь-яким суддею першої інстанції справи стосовно голови Дніпровського апеляційного суду фактично не може здійснюватись об`єктивно та неупереджено.

Проводячи аналогію з КПК України з позиції ЄСПЛ, посилається на вимоги ст. 34 КПК України, яка визначає особливості розгляду справ, де обвинуваченим чи потерпілим є суддя.

ОСОБА_1 , відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, не з`явилась.

Суддя Ткаченко А.О., якому заявлено відвід, також не з`явився.

Вивчивши заяву, доводи та пояснення приходжу до таких висновків.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід.

Між тим, згідно з ч. 1 ст. 6 "Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини" від 04 листопада 1950 року кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд її справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Вирішуючи питання відводу застосовним є практика ЄСПЛ та положення національного законодавства, наближеного до справ про адміністративні правопорушення. Так ЄСПЛ в справі «Лучанінов проти України» розцінив правопорушення передбачене КУпАПом як кримінальне для цілей застосування Конвенції. Під час розгляду справи "Надточій проти України" Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП (пункт 21 рішення).

КС України в справі №10-рп/2011(2), справа про строки адміністративного затримання, хоча й не є ревалентною, стосовно доводів клопотання (суд тлумачив строки адміністративного затримання) однак КСУ зазначив, що з аналізу положень наведених міжнародних актів не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям "правопорушення".

Ключовими положеннями ЄСПЛ є право кожного на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. ЄСПЛ визначив суб`єктивні та об`єктивні компоненти. ЄСПЛ при оцінці безсторонності суду розмежовує суб`єктивний та об`єктивний аспект. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи, для чого вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (Заява N 4785/02) ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні викликати в учасників процесу.

Тому в розрізі наявності об`єктивного та суб`єктивного аспекту безсторонності та упередженості судді, мною оцінюються викладені в заяві про відвід доводи прокурора.

Так стосовно доводів прокурора та суб`єктивного критерію:

- суддя Ткаченко А.О. не перебував та не перебуває в підпорядкуванні особи, щодо якої складено протокол.

- даних про особисте знайомство, дружні відносини, чи навпаки неприязні стосунки і у зв`язку з цим наявності особистого упередження в судді Ткаченка А.О. до особи, щодо якої складено протокол, прокурор не надав.

- в контексті доводів прокурора про апеляційний перегляд справ суддів першої інстанції Дніпропетровської області, зокрема ОСОБА_2 , то в першу чергу слід зазначити, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом. З цього випливає, що така упередженість може існувати, але не у судді Ткаченка А.О., а в ОСОБА_1 при виконанні нею повноважень судді апеляційної інстанції під час перегляду рішень прийнятих суддею Ткаченко О.А., але це є питаннями її відводів та самовідводів.

Крім того, щодо суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (РІШЕННЯ ЄСПЛ «Ветшайн проти Швейцарії»)

Стосовно доводів прокурора та об`єктивного критерію, застосовую положення діючого КПК України як провадження, найбільш наближеного до провадження з розгляду справ про адміністративні правопорушення в контексті практики ЄСПЛ та рішення КСУ.

- законодавець в ст. 32 КПК України визначив, що кримінальне провадження щодо обвинувачення судді у вчиненні кримінального правопорушення не може здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді. Якщо згідно з частиною першою цієї статті кримінальне провадження стосовно судді має здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, кримінальне провадження здійснює суд, найбільш територіально наближений до суду, в якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді, іншої адміністративно-територіальної одиниці (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва чи Севастополя).

В цьому контексті ОСОБА_1 не обіймала і не обіймає будь-якої посади в Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області, який розглядає справу про адміністративне правопорушення щодо неї.

Якщо прийняте рішення за результатами розгляду протоколу буде оскаржене до апеляційної інстанції, то в разі розгляду такої апеляційної скарги Дніпровським апеляційним судом матимуть місце обґрунтовані сумніви в неупередженості суду опеляційної інстанції.

-Деркач Н.М. є головою Дніпровського апеляційного суду, а суддя Ткаченко А.О. відряджений до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з 27 квітня 2022 року. До цього часу він здійснював правосуддя в Лозівському міськрайонному суді Харківської області, робота якого припинення внаслідок збройної агресії РФ. Повноваження голови апеляційного суду визначені ст.29 Закону України «Про судоустрій та статус судді», серед них відсутні будь-які, навіть опосередковані повноваження щодо судді загального суду першої інстанції, яким є ОСОБА_3 . Також процесуальне законодавство (КАСУ, ЦПК, КПК, КУпАП) не містять жодних положень про наявність повноважень, або впливу голови апеляційного суду на суддю першої інстанції.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 283, 285 КУпАП,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви прокурора Кисельова В.Г. про відвід судді Ткаченка О.А. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 172-7 КУпАП, відмовити.

Постанова окремому оскарженню не підлягає, але може бути оскаржена в рамках оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення.

Суддя М.С. Мицак