Провадження №: 3/752/8551/22
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18.11.2022 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли з військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , місце служби і посада : командир першого відділення третього взводу 5 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 , за ст. 172-20 ч. 3 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

26.08.2022 військовослужбовець військової служби за мобілізацією сержант ОСОБА_1 вранці перебував на території Військової частини НОМЕР_1 у Голосіївському районі м. Києві у стані наркотичного сп`яніння, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 172-20 КУпАП. Обстеження на стан сп`яніння проводилося Комунальним некомерційним підприємством «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія».

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" особливий період - це період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Особливий період діє в Україні від 17.03.2014 після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2021 № 303/2014 "Про часткову мобілізацію".

З 24.02.2022 в Україні діє воєнний час з огляду на військову агресію Російської Федерації проти України.

Подія та склад адміністративного правопорушення та наявність вини у діях ОСОБА_1 доводяться поданими уповноваженим органом матеріалами, де міститься протокол про адміністративне правопорушення № 12 від 28.09.2022, складений за порушення ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, який за формою та змістом відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та Інструкції зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення, що затверджена наказом Міністерства оборони України від 23.10.2021 № 329, письмові пояснення свідка ОСОБА_2 від 23.09.2022, наказ командира військової частини НОМЕР_1 № 722 від 25.09.2022, акт службового розслідування від 25.09.2022, рапорт заступника командира 5 роти з МПЗ ОСОБА_3 від 26.08.2022, висновок КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» щодо результатів медичного огляду від 01.09.2022.

ОСОБА_1 в суді свою вину у вчиненні правопорушення визнав повністю. Висновки для себе зробив, правопорядок у військовій частині не порушує, до статутів та обов`язків ставиться з повагою, подібного не повторюватиме.

Оскільки ОСОБА_1 визнає себе винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, до нього слід застосувати передбачене законодавством адміністративне стягнення у межах санкції відповідної статті, при накладенні якого судом (суддею) враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь вини, майновий стан.

Згідно положень ст. 23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Комплексний аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що законодавець надає можливість органу (посадовій особі), що уповноважений вирішувати справу, за певних умов застосувати щодо порушника усне зауваження - метод виховного впливу, що не пов`язаний ні з адміністративним стягненням, ні з заходом громадського впливу. Стягнення у такому випадку не накладається та будь-яких юридичних наслідків для порушника не наступає. При цьому останній повинен усвідомити протиправність своєї поведінки для того, щоб не допускати подібного у майбутньому.

Усне зауваження може бути зроблене лише за малозначне правопорушення, яке не становить великої суспільної шкідливості й не завдає значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам. Установлення в законі такого заходу впливу, як усне зауваження, дає змогу говорити про невідворотність реагування на кожне правопорушення, зокрема й малозначне.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи встановлені обставини, особу правопорушника, який до адміністративної відповідальності притягується вперше, його ставлення до вчиненого адміністративного правопорушення, відсутність негативних характеризуючи матеріалів на військовослужбовця, суд вважає за можливе визнати вчинене ним адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, малозначним, у зв`язку з чим звільнити його від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження в адміністративній справі, відповідно до ст. 22 КУпАП, ч. 2 ст. 284, закрити.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 33, 172-20 ч. 3, 251, 252, 283-285 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-20 ч. 3 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Справу про притягнення до адміністративної відповідальної ОСОБА_1 - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом десяти днів з моменту винесення

Суддя : .