Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/674/22
Провадження № 3/935/567/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 червня 2022 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який не працює, РНОКПП не надано

за ч.1 ст.164 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.164 КУпАП, згідно якого останній 18.04.2022 близько 17.00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , без відповідних документів займався механічною обробкою деревини, чим порушив правила господарської діяльності.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, пояснив, що здійснював на території лісопилки , зі згоди власника, розпилювання вільхи для власних потреб, а саме, паркану, що він і пояснив працівникам поліції. Деревину куплів власник ленти, документи особисто він не мав. Однак, поліціянти не звернули увагу на його пояснення, сказали, що оскільки він не має ліцензії на зайняття такою діяльністю, ним порушено правила господарської діяльності.

Захисник Григоришин О.М. вважає, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням норм чинного законодавства, звернув увагу суду, що ч.1 ст.164 КУпАП є бланкетною нормою, діяльність з розпилювання деревини не потребує ліцензії, згідно законодавства, а крім того, працівниками поліції не надано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 займається господарською діяльністю. Просить закрити провадження у справі за ст..247 КУпАП.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, зокрема:

- протокол про адміністративне правопорушення, в якому ОСОБА_1 зазначив, що з протоколом ознайомлений, зобов`язався у найкоротший термін отримати ліцензію;

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 18.04.2022. згідно яких на лісопілці у с.Кулешівка допомагав ОСОБА_1 здійснювати розпилювання деревини вільхи;

- фото таблиці, на яких зображенні колоди деревини та доски;

- паспорт на верстат стрічко пильний горизонтальний з інструкцією з експлуатації;

- письмові пояснення ОСОБА_2 , відібрані захисником та долучені до матеріалів справи у судовому засіданні,

оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суддя дійшов таких висновків.

Ст.7 КУпАП гарантовано забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення, зокрема: ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності; застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції у точній відповідності із законом.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення відповідно до статті 245 КУпАП є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, а крім того, виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень і запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Об`єктивність суду, тісно пов`язана із безсторонністю і неупередженістю суду й забезпечується різними чинниками та шляхом регламентування судових процедур, у тому числі шляхом відсторонення суду від процесу збирання доказів вчинення чи невчинення адміністративного правопорушення, винуватості чи невинуватості особи (на користь чи проти обвинувачення), оскільки в іншому випадку суд в тій чи іншій мірі виступав би в інтересах певної сторони (учасника), що ставило би під сумнів можливість суду забезпечити об`єктивність під час вирішення справи, а отже, і статус суду як незалежного, безстороннього і справедливого органу правосуддя.

Суди першої та апеляційної інстанцій за нормами КУпАП є судами «факту і права», а отже, мають право і зобов`язані встановлювати фактичні обставини, досліджувати і оцінювати докази для розгляду та вирішення справи про адміністративне правопорушення на основі суворого додержання законності як у частині кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлення юридичного складу правопорушення, так і в частині застосування заходів адміністративного впливу до такої особи у точній відповідності із законом.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні , чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП є провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону.

Зазначена норма є бланкетною, а тому в протоколі про адміністративне правопорушення має бути чітко зазначено, яким саме законом встановлена спеціальна заборона для зайняття спеціальними видами господарської діяльності, положення якого були порушені, одак, фабула протоколу про адміністративне правопорушення не містить такі відомості.

Згідно положень ч.1 ст.3 ГКУ під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва- підприємцями.

Поняття підприємницької діяльності визначається ч.1 ст.42 ГКУ, як вид господарської діяльності, а саме: самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164 КУпАП, є суспільні відносини у сфері регулювання господарської діяльності. Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у здійсненні діяльності, що містить ознаки підприємницької діяльності без державної реєстрації як суб`єкта підприємницької діяльності, або здійснення без одержання ліцензії видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.

Отже, згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 фактично ставиться у вину провадження господарської діяльності з обробки деревини без відповідної ліцензії на провадження такої діяльності.

На переконання судді, матеріали про адміністративне правопорушення не містять конкретних обставин здійснення ОСОБА_1 забороненої господарської діяльності з обробки деревини, що унеможливлює встановити мету суб`єкта господарювання щодо отримання прибутку. Крім того, не відображена систематичність дій ОСОБА_1 по здійсненню господарської діяльності, відсутня інформація про регулярність та самостійність його діяльності.

Пояснення ОСОБА_1 , зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, про фактично визнання своєї вини викликає обґрунтовані сумніви, оскільки безпосередньо матеріали протоколу про адміністративне правопорушення не містять відомостей про роз`яснення особі положень ст.63 Конституції України.

Статтею 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суддею застосовуються правові позиції Європейського Суду з прав людини, якій у своєму рішенні від 10.02.1995 по справі «Аллене де Рібермон проти Франції» відмітив, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, чим це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин.

Також, ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Згідно ст.284 КУпАП По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-16 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.283,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя М.М.Рибнікова