Справа № 289/2324/22
Номер провадження 3/289/1613/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2022 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції № 3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт - НОМЕР_1 , РНОКПП у матеріалах справи відсутній, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого,

- за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

29.11.2022 о 10 год. 00 хв., ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив домашнє насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме: ображав словами нецензурної лайки, погрожував фізичною розправою, та застосував слізогінний газ, чим завдав шкоди її психічному здоров`ю.

В судове засідання ОСОБА_1 до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Тому судом були вжиті заходи для забезпечення ОСОБА_1 права на участь у судовому засіданні, його відсутність порушника, відповідно до ст. 268 КУпАП, не перешкоджає розгляду справи. Тому, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , письмові заперечення від якого до суду не надходили.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

07.12.2022 року до суду надійшла заява від ОСОБА_2 в якій вона зазначає, що поліцію викликала не вона, претензій до чоловіка ОСОБА_1 не має, тому просить справу закрити.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення з таких підстав.

Частинами 1, 2 ст. 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Так, провина правопорушика ОСОБА_1 підтверджена дослідженими судом письмовими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №253310 від 29.11.2022 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , письмовими поясненнями та заявою ОСОБА_2 , яка вказала на те, що конфлікт виник через прикру випадковість, поліцію вона не викликала та претензій до чоловіка не має.

Частина 1 статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Згідно ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Суд вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, оскільки діяння вчинене ним містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, але будь-яких негативних наслідків від його дій не настало.

Згідно із ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП за малозначністю, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити, на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 22, 268, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. В. Мельник