Справа №705/4459/22
3/705/2773/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2022 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який проживає по АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 485/23-00-07-07-01 від 31.10.2022 при проведенні фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що ОСОБА_1 порушив встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: встановлено факти продажу/реалізації ОСОБА_1 підакцизних товарів та проведення вказаних розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, чим порушив вимоги п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 «Про застосування РРО у сфері торгівлі громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 повідомлявся про час та місце розгляду справи, однак у суд не з`явився, про причини неявки не повідомив, письмових заперечень проти протоколу про адміністративне правопорушення та клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надійшло.

За таких обставин, враховуючи рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», згідно з яким сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, та відповідно до ст. 268 КУпАП суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, доходжу таких висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також, виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення має з`ясувати, зокрема чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підставі ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП відповідальність настає у разі порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

За ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Разом з тим, дослідивши надані матеріали, суддя вважає, що вони складені із суттєвими порушеннями, а отже, не можуть бути належними й допустимими доказами вчинення адміністративного правопорушення.

Зокрема в акті від 31.10.2022 «Про результати фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )» відсутній підпис ОСОБА_1 про те, що він ознайомлений з ним та отримав його другий примірник. Наведене викликає сумнів, чи був він присутній під час перевірки, та відповідно, чи мав він можливість висловити свої зауваження до акта.

Крім того, матеріали справи не містять доказів того, що особа, стосовно якої до суду скерований протокол про адміністративне правопорушення, була присутня при складанні цього протоколу та чи були їй роз`яснені права та обов`язки, передбачені Конституцією України та КУпАП. Відсутні також відомості про отримання ОСОБА_1 примірника протоколу про адміністративне правопорушення чи про відмову від його отримання.

Також суд зазначає, що суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути як посадові, так і фізичні особи суб`єкти підприємницької діяльності та працівники торгівлі, громадського харчування та сфери послуг.

Проте у матеріалах справи відсутні підтверджуючі документи, що ОСОБА_1 є ФОП, що є необхідним для визначення того - чи є він суб`єктом даного правопорушення.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, усі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (Постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на вище викладене, беручи до уваги усі наведені обставини в сукупності, суд дійшов висновку, що достатніми, належними та допустимими доказами не доведений факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КУпАП, та вину в його вчиненні ОСОБА_1 .

Відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст.7, 247, 251, 256, 266, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.І. Єщенко