справа № 274/7147/22
провадження №3/0274/3509/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2022 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши матеріали, що надійшли з Бердичівського районного відділу поліції (м. Бердичів) ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Скраглівка Бердичівського району, Житомирської області, яка заміжня, має на утриманні четверо неповнолітніх дітей, працює пресувальником сиру в ТОВ "Андрушівський молокозавод", проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

07.12.2022 на розгляд до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 736941 від 02.12.2022 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, який відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, переданий на розгляд судді Базюку Ю.П.

Згідно з протоколом, 09.11.2022 о 12:00 ОСОБА_1 знаходилася на дорозі громадського користування, що по АДРЕСА_1 , та образила брутальною лайкою ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність згідно ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватою себе не визнала. Пояснила, що вона захищала сина, бо родина ОСОБА_3 перестріла його на дорозі та шарпала за одяг. Нецензурною лайкою не висловлювалась.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245,251,252,280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, надано: протокол про адміністративне правопорушення від 02.12.2022; копію протоколу прийняття заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.11.2022, зі змісту якого вбачається, що 09.11.2022 близько 12:00 вона йшла в магазин та зустріла ОСОБА_4 , який хоче зустрічатися з її донькою ОСОБА_5 , а вона з ним зустрічатися не хоче, через, що в дітей постійно між собою конфлікти. Під час розмови до них підійшла ОСОБА_1 , між ними виникла бійка; копією письмових пояснень ОСОБА_2 від 09.11.2022 про те, що 09.11.2022 близько 12:00 вона йшла в магазин, по дорозі вирішила поговорити з сусідом ОСОБА_6 , якому 14 років, щодо того щоб він не чіплявся до її доньки, якій 12 років, бо вона з ним зустрічатися не хоче. Під час розмови в неї з ОСОБА_7 виник конфлікт, в ході якого підбігла його мати ОСОБА_8 , з якою вона також продовжила конфлікт. Під час конфлікту також була присутня її донька ОСОБА_9 . Під час конфлікту ОСОБА_8 штовхнула її і вона впала на землю. Коли піднялася, почала захищатися. ОСОБА_7 взяв її за волосся та кинув об землю. ОСОБА_7 з матір?ю нанесли їй близько 5 ударів в ділянку голови, та при цьому вона сильно вдарила коліно. Просить ОСОБА_10 притягнути до адміністративної відповідальності; копію письмових пояснень ОСОБА_2 від 02.11.2022 про те, що ОСОБА_11 неналежно виховує дітей; копію письмових пояснень ОСОБА_12 від 09.11.2022 про те, що 09.11.2022 близько 12:00 вона вийшла на подвір?я та побачила, що сусідка ОСОБА_13 тягне за одяг її сина ОСОБА_4 . Підійшовши до них, вона запитала ОСОБА_14 чому вона зачіпає її сина, ОСОБА_14 у відповідь її штовхнула та почала наносити удари по обличчю.

Таким чином, до справи не долучено жодного доказу, який підтверджував би обставини, викладені в протоколі. Усі докази свідчать про те, що між жінками відбувся конфлікт, в ході якого вони шарпали одна одну та наносили тілесні ушкодження, однак жоден з учасників не пояснював, що ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною або іншою лайкою.

Крім того, слід зауважити, що диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 постанови N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

В даному ж випадку, жінки побилися через неприязні відносини та, на думку ОСОБА_1 , через неправомірні дії ОСОБА_2 , відповідно мотив її дій був зовсім не хуліганський, а намагання захистити свого неповнолітнього сина. Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутні основні елементи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме хуліганського мотиву. Принаймні, такого мотиву не доведено матеріалами справи. Відомостей про осіб, які чули чи бачили конфлікт, матеріали справи не містять, відповідно відсутні дані про порушення громадського порядку та спокою громадян.

Крім того, слід звернути увагу, що всі без виключення матеріали справи надані суду в незасвідчених копіях, не містять даних коли вони виготовлені та де знаходяться їх оригінали, що суперечить вимогам Порядку засвідчення копій документів, визначених пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державна уніфікована система документації, Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держсноживстандарту України від 07.04.2003 №55.

Пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003) визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації, який ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ.

Зазначеним способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа, поданого у копії.

Між тим, жодний наявний в справі документ в ксерокопії, який долучений поліцейським до матеріалів протоколу, не завірений належним чином.

Таким чином, перелічені документи взагалі не можуть бути визнані належними і достатніми доказами у справі з огляду на вимоги ст. 251 КУпАП.

За таких обставин провадження по справі підлягає до закриття у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст. 7, ст. 173, ст. 245, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю.П. Базюк