Справа № 373/1741/22
Номер провадження 3/373/912/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року cуддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Хасанова В.В., за участю особи, щодо якої складено протоколи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника адвоката Чичиркіна А.О., прокурора Ратушної О.Г., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює директором Державного професійно-технічного навчального закладу «Переяслав-Хмельницький центр професійно-технічної освіти», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення №№ 1134, 1105,1106, 1094, 1093, 1095, 1101, 1100, 1099, 1136, 1135, 1096, 1097, 1098, 1091, 1092, 1107, 1119, 1131, 1132, 1121, 1123, 1083, 1081, 1125, 1127, 1129, 1133, 1089, 1087, 1117, 1115, 1113, 1111, 1109, 1103, 1085, 1104, 1084, 1126, 1124, 1082, 1128, 1130, 1090, 1088, 1086, 1120, 1122, 1108, 1110, 1112, 1114, 1116, 1118, 1102,ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з пп. «а» п.2 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції», в порушення вимог п.3 ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції», вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав накази від 24.02.2021 за №41, 27.04.2021 за №75, 27.04.2021 за №75 27.04.2021 за №76, 26.05.2021 за №91, 26.05.2021 за №92, 26.05.2021 за №93, 24.06.2021 за №10, 23.12.2021 за №221, 23.12.2021 за №220, від 24.06.2021 за №107, 23.12.2021 за №219, 25.11.2021 за №197, 27.10.2021 за №177, 25.01.2021 за №15, 25.11.2021 за №198, 25.11.2021 за №199, 25.03.2021 за №63, 25.03.2021 за №62, 24.02.2021 за №62, 27.09.2021 за №161, 27.10.2021 за №175, 28.07.2021 за №115, 28.07.2021 за №116, 28.08.2021 за №120, 26.08.2021 за №121, 27.09.2021 за №160, 24.06.2021 за №105 «Про преміювання працівників», серед яких були його син ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_3 та невістка ОСОБА_4 , двоюрідний брат ОСОБА_5 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколами про адміністративне правопорушення №№ 1134, 1105,1106, 1094, 1093, 1095, 1101, 1100, 1099, 1136, 1135, 1096, 1097, 1098, 1091, 1092, 1107, 1119, 1131, 1132, 1121, 1123, 1083, 1081, 1125, 1127, 1129, 1133, 1089, 1087, 1117, 1115, 1113, 1111, 1109, 1103, 1085, 1104, 1084, 1126, 1124, 1082, 1128, 1130, 1090, 1088, 1086, 1120, 1122, 1108, 1110, 1112, 1114, 1116, 1118, 1102, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО», будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з пп. «а» п.2 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції», порушив вимоги пунктів 1 та 2 ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив визначений законом орган Міністерство освіти і науки України чи місцевий орган управління професійно-технічною освітою відповідно до повноважень Департамент освіти і науки Київської обласної державної адміністрації, про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом і службовими повноваженнями, які виникли перед підписанням наказів від 24.02.2021 за №41, 27.04.2021 за №75, 27.04.2021 за №75, 27.04.2021 за №76, 26.05.2021 за №91, 26.05.2021 за №92, 26.05.2021 за №93, 24.06.2021 за №10, 23.12.2021 за №221, 23.12.2021 за №220, від 24.06.2021 за №107, 23.12.2021 за №219, 25.11.2021 за №197, 27.10.2021 за №177, 25.01.2021 за №15, 25.11.2021 за №198, 25.11.2021 за №199, 25.03.2021 за №63, 25.03.2021 за №62, 24.02.2021 за №62, 27.09.2021 за №161, 27.10.2021 за №175, 28.07.2021 за №115, 28.07.2021 за №116, 28.08.2021 за №120, 26.08.2021 за №121, 27.09.2021 за №160, 24.06.2021 за №105 «Про преміювання працівників», серед яких були його син ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_3 та невістка ОСОБА_4 , двоюрідний брат ОСОБА_5 , чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Чичиркін А.О., вказуючи на відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованих адміністративних правопорушень, просили суд провадження у справі закрити.

Зокрема, вказували, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 працевлаштовані до навчального закладу задовго до того, як ОСОБА_1 обійняв посаду директора ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО», в наступному, після зайняття ним посади директора ДПТНЗ, орган управління професійно-технічною освітою володів відомостями про те, що під його, ОСОБА_1 , керівництвом працюють вищевказані близькі особи. Чинне законодавство жодних заборон щодо працевлаштування близьких осіб до навчального закладу, керівником якого він є, не містить. Крім того, усі зазначені особи у його прямому підпорядкуванні не перебувають, у кожного з них є безпосередній керівник. Щодо прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів відзначили, що директор ДПТНЗ, хоча і підписує як керівник закладу накази про преміювання, однак рішення про преміювання тієї чи іншої особи, а також про розмір преміювання не приймає, таке рішення приймається радою трудового колективу. Жодного впливу на рішення ради трудового колективу, він як директор ДПТНЗ не мав та не здійснював.

Прокурор в судовому засіданні вказуючи, що в діях ОСОБА_1 наявний склад інкримінованих адміністративних правопорушень, просила притягнути останнього до адміністративної відповідальності. Так, на думку прокурора, сам факт преміювання близьких осіб, встановлення їм конкретного розміру премії свідчить про наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу, ознаками якого є майновий чи немайновий інтерес, зумовлений родинними стосунками. Стверджувала, що ОСОБА_1 в порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи наявний реальний конфлікт, видав накази про преміювання близьких осіб, при цьому не вжив жодних заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомив про це безпосереднього керівника.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 повідомила, що працює в ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» на посаді заступника з навчальної роботи. В її підпорядкуванні перебуває 20 викладачів, серед яких ОСОБА_4 , яка є невісткою ОСОБА_1 . Відзначила, що як безпосередній керівник, на підставі Положення про преміювання, затвердженого у ДПТНЗ, вносить на розгляд Ради трудового колективу навчального закладу подання про преміювання того чи іншого підпорядкованого їй працівника. В наступному, Рада трудового колективу погоджує або відмовляє в погодженні такого подання своїм рішенням. Жодного впливу ОСОБА_1 на неї у питанні щодо визначення кола осіб, щодо яких необхідно внести подання про преміювання, ніколи не здійснював. Такі рішення вона приймала самостійно, виходячи з показників діяльності кожного працівника.

Свідок ОСОБА_7 суду повідомив, що працює завідуючим господарством у ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО», та є керівником підрозділу, в якому працюють комендант ОСОБА_3 дружина ОСОБА_1 та охоронник ОСОБА_5 брат ОСОБА_1 . Пояснив, що преміювання працівників навчального закладу, в тому числі, й підпорядкованого йому підрозділу здійснюється за поданням керівника підрозділу. Зокрема, за результатами певного періоду діяльності він готує та вносить до Ради трудового колективу подання про преміювання своїх підлеглих. Розмір преміювання визначається рішенням Ради трудового колективу. До питання щодо преміювання працівників, керівник навчального закладу директор ОСОБА_1 жодного відношення не має.

Свідок ОСОБА_8 в суді повідомила, що є юрисконсультом ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» та відзначила, що усі правові питання вона завжди обговорює із своїм керівником - ОСОБА_1 , в тому числі, й питання преміювання працівників навчального закладу. Дане питання вирішується у ДПТНЗ колективним органом Радою трудового колективу та оформлюється відповідними рішеннями, ОСОБА_1 жодних повноважень у вирішенні преміювання працівників закладу не має.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні зазначила, що обіймає посаду першого заступника директора ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО». Безпосередньо їй підпорядковані 58 осіб, в тому числі, ОСОБА_2 син ОСОБА_1 та ОСОБА_4 невістка ОСОБА_1 . ОСОБА_10 перебуває у подвійному підпорядкуванні, оскільки викладає у навчальному закладі як загальні, так і спеціальні дисципліни. Преміювання працівників ДПТНЗ здійснюється на підставі Положення про преміювання, яке є складовою частиною Колективного договору. Щодо своїх підлеглих вона готує відповідне подання, вносить його на розгляд Ради трудового колективу, а остання на своїх зборах визначає розмір премії для кожного працівника.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 28 Закону «Про запобігання корупції» (надалі - Закон) особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , згідно з укладеним з ним 28 листопада 2019 року контрактом, призначено на посаду директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Переяслав-Хмельницький центр професійно-технічної освіти» строком на п`ять років з 01 грудня 2019 року по 01 грудня 2024 року.

Таким чином, ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права та суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення.

У ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» працюють дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на посаді коменданта (Наказ № 18-ОС від 03.05.1992), син - ОСОБА_2 на посаді старшого майстра (наказ № 61-ОС від 31.08.2004), невістка - ОСОБА_4 , яка є викладачем (наказ № 27-ОС від 19.03.2007), двоюрідний брат ОСОБА_5 на посаді сторожа (наказ № 83-ОС від 16.08.2007).

В розумінні ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» означені особи є близькими особами суб`єкта, на якого поширюється дія цього закону.

Протягом 2021 року ОСОБА_1 як директор ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» дійсно підписував накази «Про преміювання працівників», в тому числі щодо сина - ОСОБА_2 , дружини - ОСОБА_3 , невістки - ОСОБА_4 , та двоюрідного брата - ОСОБА_5 .

Вказаний факт в судовому засіданні учасниками провадження не оспорювався та не заперечувався самим ОСОБА_1 .

Згідно з п. 1.2. Посадової інструкції викладача професійно-технічного навчального закладу, викладач за своїми посадовими обов`язками працює під керівництвом заступника директора з навчально-виробничої роботи та заступника директора з навчальної роботи.

Згідно з п. 1.2. Посадової інструкції старшого майстра професійно-технічного навчального закладу, старший майстер професійно-технічного навчального закладу працює під безпосереднім керівництвом заступника директора з навчально-виробничої роботи.

Згідно з п. 1.1. Посадової інструкції сторожа ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО», сторож навчального закладу безпосередньо підпорядковується завідуючому господарством.

Таким чином, дружина - ОСОБА_3 , що обіймає посаду коменданта, син - ОСОБА_2 , що обіймає посаду старшого майстра, невістка - ОСОБА_4 , яка є викладачем та двоюрідний брат ОСОБА_5 , який є сторожем, у прямому підпорядкуванні ОСОБА_1 не перебувають та безпосередньо підпорядковуються керівникам структурних підрозділів навчального закладу.

Зазначене слідує також з листа Департаменту освіти і науки Київської обласної державної адміністрації Київської обласної військової адміністрації № 899/32.01/32.01-2022 від 19.08.2022, яким Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань національної поліції України повідомлено про обізнаність у тому, що у ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» працюють «близькі особи» ОСОБА_1 , які не перебувають в прямому підпорядкуванні останнього. Крім того, листом повідомлено, що рішення про преміювання приймаються відповідно до Положення про преміювання працівників закладу.

З пункту 53 Інструкції № 102 «Про затвердження Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти» слідує, що преміювання працівників здійснюється відповідно до положення про преміювання, які затверджуються керівниками установ за погодженням з профспілковими комітетами.

Положенням про преміювання ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» визначено, що преміювання проводиться з підвищення матеріальної зацікавленості працівників у виконанні своїх посадових обов`язків відповідно до їх особистого внеску в загальні результати роботи за поточний місяць у межах виділених асигнувань. Кожна виплата премії має бути прописана наказом директора. В тексті наказу розміру премії може бути виражений в грошовому еквіваленті або в процентному показнику.

Премія може виплачуватись за підсумками минулого року або за місяць.

Премія проводиться за рахунок економії фонду заробітної плати, у межах затвердженого кошторису на рік по загальному і спеціальному фондах.

Водночас, вказаним Положенням, для визначення премій працівникам встановлено показники роботи, які враховуються при визначенні премії, розмір премії до посадового окладу, та період, за який премія нараховується.

Згідно з п. 3.4. Посадової інструкції завідуючого господарством професійно-технічного навчального закладу, п. 3.3. Посадової інструкції заступник директора професійно-технічного навчального закладу з навчальної роботи, п. 3.3. Посадової інструкції заступника директора професійно-технічного навчального закладу з навчально-виробничої роботи, право клопотати про заохочення або накладення дисциплінарного стягнення на підлеглих, мають означені в посадових інструкціях посадові особи.

Відповідно до Наказу директора ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» № 1-А від 04.01.2021, керівники всіх структурних підрозділів навчального закладу щомісяця повинні подавати подання про преміювання кожного працівника; посадові особи, які підписують подання на преміювання, повинні брати до уваги протокольні рішення трудового колективу або протокольні рішення зборів представників трудового колективу.

З витягу з протоколу загальних зборів трудового колективу ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» № 1/2 від 30.12.2020 вбачається, що 30.12.2020 загальними зборами трудового колективу навчального закладу прийнято рішення щодо рекомендованого порядку надання премій та періодичності засідань представників трудового колективу з питань визначення розмірів премій.

З протоколів засідання представників трудового колективу ДПТНЗ «Переяслав-Хмельницький ЦПТО» №№ 2/1 від 25.01.2021, 1/2 від 24.02.2021, 1/3 від 25.03.2021, 1/4 від 27.04.2021, 1/5 від 26.05.2021, 1/6 від 24.06.2021, та протоколів засідання ради трудового колективу №№ 2/7 від 28.07.2021, 2/9 від 27.09.2021, 1/10 від 27.10.2021, 1/11 від 25.11.2021, 1/12 від 23.12.2021 вбачається, що представниками трудового колективу, а в наступному радою трудового колективу на підставі подань керівників відповідних підрозділів навчального закладу прийнято рішення, якими ухвалено пропозиції щодо преміювання працівників, в тому числі щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та розмір такого преміювання.

Таким чином в судовому засіданні встановлено, що усі накази про преміювання працівників, у тому числі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та розмір преміювання винесені на підставі подань безпосередніх керівників та протоколів засідань представників трудового колективу та ради трудового колективу, а відтак не залежали від прийняття рішення безпосередньо ОСОБА_1 .

Підписання ж ОСОБА_1 як директором навчального закладу наказів про преміювання працівників, без прийняття ним рішення щодо преміювання працівників та щодо розміру такого преміювання, не створює реальний конфлікт інтересів в розумінні ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Сам по собі факт підпорядкування ОСОБА_1 його близьких родичів, не свідчить про наявність у нього реального конфлікту інтересів, оскільки факт суперечності між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, а також, що така суперечність реально вплинула на об`єктивність або неупередженість рішення ОСОБА_1 , а ні ініціатором складення протоколу, а ні прокурором в судовому засіданні не доведена. Жоден з інших доказів, наявних в матеріалах справи, долучених ініціатором складення протоколу до протоколу про адміністративне правопорушення та досліджених в судовому засіданні, не спростовує наведених вище висновків суду та не доводить поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 в інкримінованих йому адміністративних правопорушеннях.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст.172-7 КУпАП є доведеність тієї обставини, що приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання нею службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Самі по собі протоколи про адміністративні правопорушення не можуть бути беззаперечними доказами вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являють собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки наявні у них дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Пунктом 1 частиною 1 статті 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Оскільки під час розгляду судом справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 фактично встановлено відсутність реального конфлікту інтересів, за неповідомлення про який та за вчинення дій, в умовах якого передбачено відповідальність інкримінованими йому статтями КУпАП, суд констатує в даному випадку відсутність як події таких адміністративних правопорушень, так і їх складу в діях (бездіяльності) ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 245-253, 280, 283-285, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП України, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області.

Суддя Хасанова В.В.