П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2022 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., за участю представника Київської міської митниці Держмитслужби - Келеберденка В. В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1 за ознаками порушення митних правил, передбачених статтею 473 МК України,

В С Т А Н О В И В :

До Cолом`янського районного суду міста Києва від Київської міської митниці Держмитслужби надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина ОСОБА_1 за ознаками порушення митних правил, передбачених статтею 473 МК України.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил від 12 липня 2022 року № 1519/10000/22 18 лютого 2022 року в зоні митного контролю на території ДОПП

АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г.Кірпи, 2) митного поста «УкрПошта» Київської митниці (далі - митниця) під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення (далі - МПВ) № RA344027901UA, яке пересилалося з України громадянином ОСОБА_1 до Об`єднаних Арабських Еміратів, виявлено необроблений камінь світло-коричневого кольору ззовні та жовтого кольору на зрізі, масою нетто - 0,67 кг.

Вид МПВ - рекомендована бандероль без оголошеної цінності. Митні декларації CN 22, CN 23 або інші документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення до митного органу не подавались. Митний огляд проводився за відсутності відправника МПВ та за участю операторів поштового зв`язку.

Згідно з висновком експерта СЛЕД Держмитслужби від 07 липня 2022 року

№ -0091 наданий на дослідження зразок ідентифіковано як дорогоцінне каміння органогенного утворення - бурштин (різновид - сукциніт), необроблений, у стані сировини. Вартість наданого на дослідження зразка бурштину масою 669,29 гр складає 66 366,80 грн.

Враховуючи викладені обставини, у діях відправника МПВ № RA344027901UA - гр. ОСОБА_1 , вбачаються ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачено статтею 473 Митного кодексу України, а саме пересилання у міжнародних відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання.

В судовому засіданні представник Київської митниці Держмитслужби підтримав позицію Київської митниці Держмитслужби та просив притягнути правопорушника до адміністративної відповідальності за статтею 473 МК України, посилаючись на те, що матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів на підтвердження порушення митних правил з боку останнього.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил громадянин ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Згідно з частиною четвертою статті 526 МК України справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи та долучені докази, суд приходить до такого висновку.

Згідно з частиною першою статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до статті 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

З аналізу вказаних правових норм статей 458 та 487 МК України, а також статей 2, 9, 11 КУпАП підставою для визнання особи винною в порушенні митних правил, як різновиду адміністративного правопорушення, є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.

Суд установив, що 18 лютого 2022 року в зоні митного контролю на території ДОПП АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г.Кірпи, 2) митного поста «УкрПошта» Київської митниці (далі - митниця) під час проведення митного огляду МПВ № RA344027901UA, яке пересилалося з України громадянином ОСОБА_1 до Об`єднаних Арабських Еміратів, виявлено необроблений камінь світло-коричневого кольору ззовні та жовтого кольору на зрізі, масою нетто - 0,67 кг.

Висновком експерта Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 07 липня 2022 року № -0091 встановлено, що наданий на дослідження зразок ідентифіковано як дорогоцінне каміння органогенного утворення - бурштин (різновид - сукциніт), необроблений, у стані сировини. Вартість наданого на дослідження зразка бурштину складає 66 366,80 грн.

Безпосередній предмет правопорушення в порядку статті 511 МК України вилучений та зберігається на складі Київської митниці Держмитслужби за адресою: м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8 А.

Диспозицією статті 473 МК України передбачено порушення митних правил, яке полягає у пересиланні через митний кордон України в міжнародних експрес-відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України, а також пересилання у міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання актами Всесвітнього поштового союзу.

Згідно з частиною шостою пунктів 6.1-6.1.1.2. статті 18 Всесвітньої поштової конвенції (учиненої в м. Доха 11 жовтня 2012 року), забороняється вкладати монети, банківські білети, банкноти або будь-які цінні папери на пред`явника, дорожні чеки, платину, золото чи срібло у виробах чи у необробленому вигляді, дорогоцінні камені, ювелірні вироби та інші цінні предмети у відправлення письмової кореспонденції без оголошеної цінності, крім випадків, коли відповідно до національного законодавства країн подання та призначення це дозволяється.

Відповідно до пункту 3 статті першої Закону України «Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними», зі змінами і доповненнями, бурштин в сировині, необробленому та обробленому вигляді, є дорогоцінним камінням органогенного утворення.

Згідно з статтею РП 129 «Посилки з оголошеною цінністю» у Регламенті поштових посилок (вчиненому в Берні 15 квітня 2013 року), цінність повинна бути оголошена у валюті країни подання та зазначена відправником на посилці та супровідній адресі. Ці зазначення виконуються латинськими літерами прописом та арабськими цифрами без поправок і підчисток, навіть оговорених. Сума оголошеної цінності не може бути вказана ні простим, ні хімічним олівцем.

На кожній посилці з оголошеною цінністю та її супровідній адресі повинен бути наклеєний ярлик рожевого кольору форми СР 74. На цьому ярлику пишеться латинська літера «V» та серійний номер посилки. Ярлик повинен бути приклеєний до посилки з адресної сторони поруч з адресою. Однак призначені оператори мають право одночасно використовувати ярлик СР 73, передбачений в статті РП 128.1, і ярлик рожевого кольору невеликих розмірів, на яких мається чітка відмітка «Valeur declaree» («Оголошена цінність»).

Судом установлено, що відправником міжнародного поштового відправлення № RA344027901UA гр. ОСОБА_1 при пересиланні МПВ вказані вимоги акту Всесвітнього поштового союзу дотримані не були, посилка направлена без оголошення цінності.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними» ввезення в Україну i вивезення з України дорогоцiнних металiв, дорогоцiнного камiння, дорогоцiнного камiння органогенного утворення та напiвдорогоцiнного камiння та виробiв з них провадиться суб`єктами пiдприємницької дiяльностi та фiзичними особами у порядку i на умовах, визначених законодавчими актами України.

Порядок вивезення (пересилання) за межі митної території Україна громадянами дорогоцінного каміння та виробів з нього встановлено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 448 «Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження» (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 вищевказаного Порядку вивезення (пересилання) за межі митної території України дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них з метою їх відчуження здійснюється у разі, коли сумарна фактурна вартість дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння та виробів з них не перевищує суму, еквівалентну 10 000 євро (крім заборонених до вивезення за межі митної території України), шляхом вчинення дій, усного або за бажанням власника таких товарів чи на вимогу посадової особи митного органу письмового декларування.

Абзацом першим та другим підпункту 2 пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України № 450 від 21 травня 2012, якою затверджено Положення про митні декларації передбачено, що товари, які пересилаються через митний кордон України в міжнародних поштових відправленнях, декларуються шляхом подання митному органу уніфікованого міжнародного документа, форма якого установлена актами Всесвітнього поштового союзу, а саме: митна декларація CN 22; митна декларація CN 23.

З досліджених матеріалів судом було встановлено, що митні декларації CN22, CN 23 або інші документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення гр. ОСОБА_1 до митного органу не подавались.

Частиною першою статті 235 МК України, забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових та експрес-відправленнях товарів, заборонених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України відповідно до ввезення на митну територію України або вивезення з цієї території. Частиною другою цієї ж статті забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання відповідно до актів Всесвітнього поштового союзу, а також товарів, відправлених з порушенням вимог нормативно-правових актів з питань надання послуг поштового зв`язку.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи докази, які містяться в матеріалах справи у їх сукупності, суд вважає, що в діях громадянина ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 473 МК України та винуватість останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 473 МК України повністю підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами, зокрема, даними протоколу про порушення митних правил від 12 липня 2022 року № 1519/10000/22, службовою запискою, копією акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 18 лютого 2022 року, актом про взяття проб (зразків) товарів від 22 лютого 2022 року, висновком експерта СЛЕД Держмитслужби № -0091 від 07 липня 2022 року.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП України, завданням судді при розгляді справ про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

На підставі вищезазначеного, обираючи вид стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, а також обставини, за яких було вчинено правопорушення.

Тож, враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне застосувати до громадянина ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді конфіскації безпосереднього предмету порушення митних правил.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Отже, з огляду на вищевказані норми права та «Закон України «Про судовий збір» з громадянина ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496,20 грн.

На підставі вищевикладеного та керуючись статями 235, 236, 257, 458, 459, 473, 526-529 МК України, статями 40-1, 283, 284, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винним громадянина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 473 Митного Кодексу України.

Накласти на громадянина ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 стягнення у виді конфіскації безпосереднього предмету порушення митних правил, а саме - бурштину необробленого, який є дорогоцінним камінням органогенного походження, у стані сировини, у кількості 0,66929 кг вартістю 66 366,8 грн.

Стягнути з громадянина ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 судовий збір у розмірі 496,20 грн, який підлягає сплаті на наступні реквізити: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Л. М. Ішуніна