Справа № 456/3880/22
Провадження № 3/456/2146/2022
ПОСТАНОВА

іменем України

29 грудня 2022 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Гула Л. В. , розглянувши матеріали, які надійшли із Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , в.о. директора відокремленого структурного підрозділу «Стрийський фаховий коледж Львівського національного університету природокористування»,

за ч. 3 ст. 164/14 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ДАСУ № 13/0149/22пр від 07.11.2022 при проведенні ревізії фінансово-господарської діяльності відокремленого структурного підрозділу «Стрийський фаховий коледж Львівського національного університету природокористування» за період з 01.11.2020 по 31.08.2022 виявлено придбання товарів, робіт і послуг без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, в порушення вимог п. 28 ч. 1 ст. 1, п. 1 ч. 1 ст. 3, ч. 10 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» коледжем протягом 2021 року закуплено ряд послуг шляхом поділу предмету закупівлі на частини, а саме:

а) без проведення процедури закупівель:

- послуги з поточного ремонту гуртожитку № 3 коледжу на загальну суму 684,62 тис. грн (договір від 01.02.2021 б/н на суму 88,50 тис. грн, договір від 18.02.2021 б/н на суму 92,60 тис. грн, договір від 01.04.2021 б/н на суму 47,06 тис. грн, договір від 05.05.2021 б/н на суму 90,00 тис. грн, договір від 17.05.2021 б/н на суму 87,46 тис. грн, договір від 01.06.2021 б/н на суму 103,00 тис. грн, договір від 01.07.2021 б/н на суму 86,94 тис. грн, договір від 01.09.2022 б/н на суму 89,06 тис.грн);

- послуги з поточного ремонту корпусу № 2 коледжу на загальну суму 465,30 тис. грн (договір від 01.10.2021 б/н на суму 76,0 тис. грн, договір від 01.11.2021 б/н на суму 76,00 тис. грн, договір від 16.11.2021 б/н на суму 12,92 тис. грн, договір від 01.12.2021 б/н на суму 90,78 тис. грн, договір від 15.12.2021 б/н на суму 108,40 тис. грн, договір від 23.12.2021 б/н на суму 101,2 тис. грн);

б) без проведення процедури спрощених закупівель:

- послуги з поточного ремонту головного корпусу коледжу на загальну суму 138,90 тис. грн (договір від 01.03.2021 б/н на суму 88,10 тис. грн, договір від 01.04.2021 б/н на суму 30,78 тис. грн, договір від 01.12.2021 б/н на суму 20,02 тис. грн);

- послуги з поточного ремонту корпусу № 4 коледжу на загальну суму 59,09 тис. грн (договір від 01.06.2021 б/н на суму 12,70 тис. грн та договір від 16.11.2021 б/н на суму 46,39 тис. грн).

Вищевказані договори коледжем не планувалися, однак були укладені та оплачені у 2021 році в повному обсязі, що призвело до порушення вимог ч. 10 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» та відображені в довідці ревізії б/н від 21.10.2022, тому його дії кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні своєї вини не визнав, просив закрити провадження в адміністративній справі відносно нього за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, покликаючись на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений з грубим порушенням чинного законодавства та не відповідає фактичним обставинам події, а в матеріалах справи відсутні докази вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП. Окрім цього, органом, уповноваженим складати протокол, не доведено його персональних особистих умисних протиправних дій за складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та дослідивши долучені до нього матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ч. 3 ст. 164-14 КУпАП адміністративним правопорушенням є придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Згідно з п. 28 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» спрощена закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 і 2 частини першої статті 3 цього Закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» цей Закон застосовується: 1) до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Згідно з ч. 10 ст. 3 «Про публічні закупівлі» забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів/спрощених закупівель або застосування цього Закону, зокрема положень частини третьої статті 10 цього Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог цього Закону та укладення договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та за порушення вимог цього Закону службові (посадові) особи, уповноважена особа замовника та керівники замовників несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до п. 2.1 посадової інструкції директора Стрийського коледжу Львівського національного аграрного університету (далі посадової інструкції) директор зобов`язаний: в межах чинного законодавства вирішувати питання діяльності коледжу, виконувати кошторис.

Згідно з п. 3.2, 3.3 посадової інструкції директор має право розпоряджатися майном і коштами коледжу, укладати угоди, видавати доручення, відкривати рахунки в банківських установах.

Договори, перелічені в протоколі про адміністративне правопорушення, були укладені для проведення поточного ремонту приміщень коледжу, а саме: гуртожитку № 3, корпусу № 2, головного корпусу та корпусу № 4, оскільки виконання таких робіт було спричинено надзвичайними обставинами та нагальною потребою.

Так, судом встановлено, що у зв`язку зі збільшенням кількості студентів, що проживали в гуртожитку коледжу у другому семестрі, виникла потреба в обладнанні додаткової душової кімнати та в проведенні поточного ремонту бібліотеки та кухні в приміщенні гуртожитку № 3 коледжу. У зв`язку з аварійною ситуацією, яка сталася на другому поверсі гуртожитку через прорив чавунної батареї опалення у кімнаті № 30, було затоплено стелю приміщення актового залу, що потребувало нагального проведення ремонтних робіт. У зв`язку з аварійною ситуацією, яка виникла при ввімкненні численних побутових приладів, виникла необхідність у проведенні заміни електричної проводки на І та ІІ поверхах студентського гуртожитку № 3. Оскільки санвузли, які знаходяться на ІІ поверсі гуртожитку № 3, знаходилися в непридатному для використання стані, такі потребували ремонту. Ремонт приміщення коридору першого та другого поверхів гуртожитку № 3 був проведений до початку навчального року, так як стіни покрилися пліснявою, почали відшаровуватися та осипатися, оскільки у зимовий період було відсутнє теплопостачання. У зв`язку з великою кількістю бажаючих проживати в гуртожитку виникла нагальна потреба у проведенні поточного ремонту в додаткових житлових кімнатах.

Щодо проведення поточного ремонту корпусу № 2 коледжу варто зазначити наступне наступне.

В судовому засіданні встановлено, що дане приміщення перебувало у непридатному для проведення занять стані: система опалення вийшла з ладу, у багатьох приміщеннях утворилася пліснява, обсипалася штукатурка, прогнила підлога.

Поточний ремонт головного корпусу коледжу (кабінету завідувачів відділеннями та приміщення приймальної директора) був спричинений значним ураженням стін грибком, що унеможливлювало перебування людей у даному приміщенні. У кабінеті завідувача заочним відділенням було виявлено значне замокання стін у зв`язку з таненням снігу, що призвело до пошкодження стін, відтак з метою уникнення подальшого їх руйнування було проведено поточний ремонт даного кабінету. У зв`язку з аварійною ситуацією, а саме: проривом труби теплопостачання, яка прокладена під будівлею їдальні, виникла необхідність у повній заміні системи теплопостачання.

Крім того, стіни будівлі вуличного туалету знаходилися в аварійному стані, що призводило до руйнування будівлі, а тому потребували негайних ремонтних робіт.

Приміщення тенісної кімнати, яке знаходиться в підвальному приміщенні гуртожитку № 4, де було відсутнє опалення під час опалювального сезону, покрилося пліснявою, всі стіни були засіяні грибком, що унеможливлювало проведення занять у даній кімнаті.

Відповідно до підпункту 3 ч. 7 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» придбання замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 та 2 частини першої цієї статті, здійснюється без застосування порядку проведення спрощених закупівель, встановленого цим Законом, у разі якщо існує нагальна потреба у здійсненні закупівлі у зв`язку із: виникненням об`єктивних обставин, що унеможливлюють дотримання замовниками строків для проведення спрощеної закупівлі; оскарженням прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника після оцінки тендерних пропозицій учасників, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від очікуваної вартості тендеру, що оскаржується; розірванням договору про закупівлю з вини учасника на строк, достатній для проведення тендеру, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі про закупівлю, який розірваний з вини такого учасника.

Згідно з п. 3 Розділу ІІ «Особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг» Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15 квітня 2020 року № 708 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09.06.2020 за № 500/34783, під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.

Таким чином, поточні ремонти приміщень коледжу були викликані нагальною потребою у проведенні таких з метою забезпечення безпечних та здорових умов навчання студентів та належних умов праці працівників коледжу. Вартість придбаних послуг є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 та 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому придбання послуг було здійснено шляхом укладення прямих договорів без застосування порядку проведення спрощених закупівель, встановлених законом, оскільки існували об`єктивні обставини, що унеможливлювали дотримання замовниками строків для проведення спрощеної закупівлі.

Відтак твердження про те, що в порушення вимог п. 28 ч. 1 ст. 1, п. 1 ч. 1 ст. 3, ч.10 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» коледжем протягом 2021 року закуплено ряд послуг шляхом поділу предмету закупівлі на частини є безпідставним, оскільки Держаудитслужбою невірно визначено предмет закупівлі.

Крім того, як вбачається з кошторису Стрийського коледжу Львівського національного аграрного університету на 2021 рік, державним бюджетом були передбачені капітальні видатки (капітальні трансфери, капітальні трансфери підприємствам (установам, організаціям)) на суму 399700,00 грн.

Капітальні видатки (видатки розвитку) - це видатки бюджету на фінансування інвестиційної та інноваційної діяльності держави, а саме: 1) капітальних вкладень виробничого і невиробничого призначення; 2) фінансування структурної перебудови народного господарства; 3) субвенції та інші видатки, пов`язані з розширеним відтворенням. За бюджетною класифікацією до капітальних видатків відносяться: придбання основного капіталу; придбання обладнання і предметів довгострокового користування; капітальне будівництво; капітальний ремонт; створення державних запасів і резервів; придбання землі і нематеріальних активів; капітальні трансферти; нерозподілені витрати.

Капітальні трансферти це невідплатні односторонні платежі органів управління, які не ведуть до виникнення або погашення фінансових вимог (п. 1.6 Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету № 333).

Капітальні трансферти передбачені на: придбання капітальних активів; компенсацію втрат, пов`язаних з пошкодженням основного капіталу; збільшення капіталу одержувачів бюджетних коштів; покриття збитків, акумульованих підприємством протягом ряду років або таких, які виникли в результаті надзвичайних обставин.

Варто відзначити, що капітальними трансфертами вважаються саме невідплатні, безповоротні платежі, які мають одноразовий та нерегулярний характер як для надавача (донора), так і для їх отримувача (бенефіціара). Кошти, що виділяються з бюджету як капітальні трансферти, мають цільове призначення.

Окрім того, укладення договорів відбувалося в період оголошеного Кабінетом Міністрів України жорсткого карантину.

Так, відповідно п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Розділу Х Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, яка діяла на час виникнення даних правовідносин) було установлено, що дія цього Закону не поширюється на випадки, якщо предметом закупівлі є товари, роботи чи послуги, необхідні для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19). Перелік таких товарів, робіт чи послуг та порядок їх закупівлі затверджуються Кабінетом Міністрів України. За результатами такої закупівлі в електронній системі закупівлі замовник оприлюднює звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, договір про закупівлю та всі додатки до нього, звіт про виконання договору про закупівлю відповідно до статті 10 цього Закону. У разі недотримання вимог щодо публікації таких звітів винні особи притягаються до відповідальності відповідно до закону.

З вищенаведеного можна зробити висновок, що закупівля усього, що могло знадобитися для боротьби з COVID-19, незалежно від особи замовника (чи то лікарня, чи то будь-який інший замовник) була можлива без використання електронної системи закупівель.

Необхідно зазначити, що студенти перебувають у групі ризику зараження на COVID-19, а тому проведені роботи були здійснені в результаті надзвичайних обставин з метою запобігання виникнення і поширення, локалізації та ліквідації спалахів епідемії коронавірусної хвороби та забезпечення їм безпечних умов навчання та проживання, що свідчить про соціальну значимість укладення таких договорів, адже мова йде про здоров`я людей.

Крім цього, у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення серії ДАСУ № 13/0149/22пр тільки констатується факт виявленого за результатами проведеної ревізії фінансово-господарської діяльності коледжу порушення законодавства у сфері закупівель, в той час як опис дій не висвітлює об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, яку вчинено ним особисто, хоча адміністративна відповідальність має бути персоніфікована.

Таким чином, органом, уповноваженим складати протокол, не доведено персональних особистих умисних протиправних дій ОСОБА_1 за складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Будь-які інші належні та допустимі докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Козинець проти України» (заява № 75520/01) від 06 грудня 2007 року суд зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

За таких обставин, суд вважає, що при складенні матеріалів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, не зібрано переконливих доказів його вини.

Відповідно до вимог ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Отже, у справі відсутні належні, допустимі та достатні докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Керуючись ст. 247, 279, 283, 284, 287, 289 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Л.В.Гула