Справа № 307/4491/22
Провадження № 3/307/1761/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2022 року м. Тячів

Суддя Тячівського суду Закарпатської області Бряник М.М розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Головного управління ДПС у Закарпатській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізичної особи підприємця, громадянки України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адмінстратвине правопрушення №835/07-16-07-05 від 3.11.2022 вбачається, що 3.11.2022 року в АДРЕСА_1 , під час проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 було встановлено факт реалізації (зберігання) тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого взірця, а саме сигарет JINLING з написом «FOR DUTY FREE ONLY», чим порушино ст. 11 Закону України від 19.12.1995 року №487/95 ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів рідин, що використовуються в електронних мережах та пального (зі змінами та доповненнями), відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 суду надано протокол про адміністративне правопорушення №835/07-16-07-05 від 3.11.2022 р. акт фактичної перевірки №001838 від 3.11.2022, фото з зображенням сигарет та алкогольних напоїв, та письмові пояснення ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнала, але при цьому зазначила, що на вказаних тютюнових виробах акцизні марки були присутні, але на них присутня надпис «FOR DUTY FREE ONLY». Також зазначила, що виявлені тютюнові вироби та алкогольні напої не вилучалися та жодних підробок акцизних марок виявлео не було.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , розглянувши дану справу, вважаю, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, виходячи з наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.97 №475/97-ВР визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 цього Кодексу орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Диспозиція ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, яка інкримінується ОСОБА_1 встановлює адміністративну відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Однак, як вбачається з протоколу в якому викладено суть вчиненого ОСОБА_1 правопорушення під час проведення 3.11.2022 фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 , було встановлено лише факт реалізації (зберігання) тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого взірця та будь-яких підробок чи фальсифікацій марок акцизного податку, як визначено ч.1 ст. 165-5 КУпАП, не виявлено.

Диспозиція ч. 1 ст. 156 КУпАП, встановлює адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Під час розгляду справи встановлено, що діяння в якому обвинувачується ОСОБА_1 , підпадає під кваліфікацю визначену ч.1 ст.156 КУпАП, оскільки ознак підробки марок акцизного податку не встановлювалося, а під час перевірки було встановлено лише відсутність таких.

Таким чином, інспектором у даному випадку не вірно зазначено та не конкретизовано відповідно до суті викладеного правопорушення у відповідності до диспозиції ч.1 ст.165-5 КУпАП.

Відтак, висуваючи обвинувачення за ч. 1 ст. 165-5 КУпАП, не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, а суд позбавлений можливості щодо кваліфікації чи перекваліфікації діянь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський Суд з прав людини у справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v. Russia", рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та "Карелін проти Росії"("Karelin v. Russia" заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно зі ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

З контекстного аналізу зазначених вимог закону випливає, що висновки судді щодо оцінки доказів мають вказуватись у точних і категоричних судженнях, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю відповідно до вимог ст. ст. 252, 280 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно п. 1) ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься, зокрема, при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

З урахуванням наведених обставин, вважаю, що провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 124, 247 п. 1, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд на протязі десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Суддя М.М. Бряник