П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М. М., розглянувши матеріали справи, які надійшли із відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 ; місце роботи (служби) посада: приряджений до відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » з НОМЕР_1 прикордонного загону з 26.06.2022; документ, що посвідчує особу: військовий квиток серії НОМЕР_2 , виданий 20.04.2021,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-18 КУпАП України, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про вчинення адміністративного правопорушення ЗхРУ №012272 від 04.12.2022 ОСОБА_1 в період 18.00год 02.12.2022 до 02.00 год 03.12.2022 був спланований та виконував наказ на охорону державного кордону України в прикордонному наряді «прикордонний патруль» від відділення інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». В період з 20год 40хв по 21год 10хв 02.12.2022 начальником відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » капітаном ОСОБА_2 спільно з лейтенантом ОСОБА_3 здійснено раптову перевірку організації несення служби прикордонного наряду «Прикордонний патруль» у складі солдата ОСОБА_4 , в ході перевірки вищезазначеного військовослужбовця було встановлено, що військовослужбовець не виконував наказ на охорону державного кордону та був виявлений в спальному мішку, патрулювання визначеної ділянки не здійснював, тобто, в діях військовослужбовця вбачаються ознаки порушення правил несення прикордонної служби військовою службовою особою.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 172-18 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з?явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення не подавав.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, вважаю, що така поведінка учасника процесу є направленою на затягування розгляду справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Враховуючи наведене та вимоги ст. 268 КУпАП вважаю за можливе розгляд справи проводити за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Диспозиція частини 1 статті 172-18 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України.

Частиною 2 статті 172-18 КУпАП встановлено відповідальність за діяння, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені в умовах особливого періоду, тобто за порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинені в умовах особливого періоду.

Вказані норми права є бланкетними і відсилають до вищенаведених норм.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Так, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався Указом Президента України та який триває по теперішній час.

Основні завдання, права, обов`язки та порядок організації служби прикордонних нарядів з охорони державного кордону і під час виконання завдань, спрямованих на реалізацію функцій Державної прикордонної служби України регулюються інструкцією про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України, затвердженою наказом МВС України від 19.10.2015 року №1261.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення, яке поставлено у вину ОСОБА_1 , характеризується протиправними, винними діями, спрямованими на порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинене в умовах особливого періоду.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, рапорту начальника відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип Б) капітана ОСОБА_5 від 04.12.2022, начальником віділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » капітаном ОСОБА_2 спільно з лейтенантом ОСОБА_3 в період 20год 40хв по 21 год 10хв 03.12.2022 здійснено раптову перевірку організації несення служби прикордонного наряду «Прикордонний патруль» у складі старшого прикордонного наряду солдата ОСОБА_4 та молодшого прикордонного наряду солдата Вадима Загоруйка, що виконував наказ на охорону державного кордону в межах 338-342 п/зн по лінії інженерних споруд та загороджень з 18 год 03.12.22 по 02 год. 04.12.2022, в ході перевірки вищезазначеного військовослужбовця було встановлено, що військовослужбовець не виконував наказ на охорону державного кордону та був виявлений в спальному мішку, патрулювання визначеної ділянки не здійснював, тобто, в діях військовослужбовця вбачаються ознаки порушення правил несення прикордонної служби військовою службовою особою.

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення ЗхРУ №012272 від 04.12.2022 вказано, що ОСОБА_1 був спланований та виконував наказ на охорону державного кордону України в прикордонному наряді «прикордонний патруль» від відділення інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип В) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » в період 18.00год 02.12.2022 до 02.00 год 03.12.2022, та виявлений таким, що не виконував наказ на охорону державного кордону в період з 20год 40хв по 21год 10хв 02.12.2022.

Отже доказів того, що ОСОБА_1 не виконував наказ на охорону державного кордону в період 18.00год 02.12.2022 до 02.00 год 03.12.2022, як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, суду не подано.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Окрім того, суд виходить з принципу презумпції невинуватості особи, а саме, що відповідно до статті 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» також активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява №10705/12) ЄСПЛ зазначив, що суд, при оцінці доказів, керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Аналізуючи досліджені в судовому засіданні докази, оцінюючи їх у сукупності, суддя приходить до переконання, що вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-18 КУпАП, не є встановленою згідно з критерієм її доведеності «поза розумним сумнівом», при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення.

Згідно з п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

За таких обставин, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 7, 245, 247, 254, 256, 278, 280, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч.2 ст. 172-18 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського ап еляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник