Справа № 132/2232/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" листопада 2022 р. року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого і фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст.173 КУпАП,

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №423579 від 17.09.2022 р., 14.08.2022 о 09:15 год в с. Корделівка по вул. Соборній гр-н ОСОБА_1 зняв ворота з огорожі сільської церкви, своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не заперечив, однак вину у вчиненні дрібного хуліганства не визнав, пояснив, що є членом релігійної громади ПЦУ с. Корделівка і про свій намір здійснити релігійний обряд 14.08.2022 вони завчасно повідомили священника УПЦ МП, у користуванні якого перебувало приміщення церкви. Однак, коли вранці 14.08.2022 прихожани прийшли до церкви, то священник закрив ворота церкви на замок, чим перешкоджав людям зайти на територію церкви. Тому він спільно з іншими прихожанами зняли ворота церкви, поклали їх вбік, зайшли на територію церкви, де помолилися, після чого покинули територію церкви. Ворота поклали на місце, однак не навісили на петлі, оскільки це можна було зробити тільки, перебуваючи в дворі церкви. При цьому вони ворота не пошкодили, громадського порядку не порушували, ні з ким не конфліктували.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а статтею 278 КУпАП визначено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час, місце і день її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали та інше.

Відповідальність за статтею 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії ,що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Згідно пунктом 3 постанови Пленуму Верховного судуУкраїни №10від 22.12.2006«Про судовупрактику усправах прохуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №423579 від 17.09.2022 р., 14.08.2022 о 09:15 год в с. Корделівка по вул. Соборній гр-н ОСОБА_1 зняв ворота з огорожі сільської церкви, своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано наступні докази: копію постанови старшого слідчого СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Безулого О.М. від 31.08.2022 про закриття кримінального провадження внесеного в ЄРДР за №0000074 від 15.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України за фактом пошкодження церковного майна (воріт) належного релігійній громаді УПЦ парафії храму святого великомученика Димитрія Солунського, що розташований по вул. Соборній, 168 с. Корделівка, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України із-за відсутності складу кримінального правопорушення; копії протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , рапорти поліцейських від 14.08.2022 та 16.09.2022 зареєстрованих в ЄО відповідно за №№3898 і 4463, пояснення ОСОБА_4 .

Дії ОСОБА_3 були кваліфіковані начальником СП відділення воліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майором поліції Кожухівським О.М. за статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство.

Разом з тим у справі відсутні будь-які докази порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1 .

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Також не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Крім того, наявність з боку ОСОБА_1 вчинення хуліганських дій не підтверджується доданими до протоколу документами. Свідки відсутні.

Суди самостійно не відшукують докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з положенями ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У справі "Малофєєва проти Росії" Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само, не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п.1 ст. 247, ст.ст.173,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

постановила:

Провадження всправі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С. В. Ставнійчук