ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4121/22
Провадження № 3/210/1823/22
П О С Т А Н О В А

іменем України

"21" грудня 2022 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Скотар Р.Є., розглянувши матеріали, що надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , головний бухгалтер КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2022 року, у провадження судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 87/24-10 від 05.10.2022 року, посадова особа головний бухгалтер КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради ОСОБА_1 порушила п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст.16, п. 57.1 ст. 57, п.п. 16.1.2, п.п. 168.1.5, п. 168.1 ст. 168, п.п. 176.2 «а», п. 176.2 ст. 176 ПК України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами та доповненнями) в частині несвоєчасної сплати у встановлений законодавством термін податку на доходи фізичних осіб у сумі 309530,77 грн. та несплати у встановлений законодавством термін податку на доходи фізичних осіб у сумі 79775,76 грн. а також в частині несвоєчасної сплати у встановлений законодавством термін військового збору у розмірі 6948,63 грн., чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

В судове засідання, призначене на 21 грудня 2022 року ОСОБА_1 не з`явилася, 14.12.2022 року до канцелярії суду подала письмові пояснення, в яких зазначила, що КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради фінансується з міського бюджету та НСЗУ. Власних надходжень не має. Фінансування від Управління охорони здоров`я з міського бюджету надійшло на оплату заробітної плати у розмірі 198486,75 грн. 23.09.2022 року. В цей же день ОСОБА_1 було відправлено до Казначейства та проведено Державною казначейською службою платіжні доручення зі сплати податків, а саме: перераховано податок на доходи фізичних осіб та військовий збір в повному обсязі. 23.09.2022 року КНП «Криворізька МДСП» КМР ліквідовано. Вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, у зв`язку з тим, що невчасне перерахування належних до сплати податків та зборів виникло через затримку фінансування, а не через невчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його чиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Частина 1 статті 163-2 КУпАП передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Суб`єкт адміністративного проступку посадова особа підприємства.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчинення адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

За положеннями ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (абз. 1 ст. 251 КУпАП).

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП (абз. 2 ст. 251 КУпАП).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається суть адміністративного правопорушення.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

При цьому, у змісті протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , вказана фабула так, як вона зазначена у відповідній статті КУпАП не розкрита.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 порушила ч.1 ст. 163-2 КУпАП, а саме: несвоєчасно сплатила податок на доходи фізичних осіб у сумі 309530,77 грн., військового збору у розмірі 6948,63 грн. та не сплатила у встановлений законодавством термін податку на доходи фізичних осіб у сумі 79775,76 грн. в порушення п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст.16, п. 57.1 ст. 57, п.п. 16.1.2, п.п. 168.1.5, п. 168.1 ст. 168, п.п. 176.2 «а», п. 176.2 ст. 176 ПК України.

При тому, що ч. 1 2 ст. 163-2 КУпАП вказана відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що не відповідає диспозиції першої частини зазначеної статті.

Суд не може змінювати чи уточнювати суть порушення, яка вказана у протоколі, а повинен розглянути справу та ухвалити постанову виключно на основі зібраних уповноваженими посадовими особами доказів. Аналогічні висновки містяться в рішеннях ЄСПЛ «Малофєєва проти Росії» та «Карелін проти Росії».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» (Каrelin v/ Russia», заява № 926/08), коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, суд не має змоги уточнювати, відредактовувати протокол.

Тож, суддя позбавлений процесуальної можливості вносити зміни чи редагувати фабулу правопорушення, усуваючи таким чином допущені посадовою особою, недоліки, і як наслідок, дійти висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу та події інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Крім того, для визнання будь-якої дії чи бездіяльності особи як адміністративного проступку необхідна наявність всього складу адміністративного правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона, умисел чи необережність).

Як передбачено ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання них наслідків.

Відповідно до вимог ПК України платники податків подають податкові декларації з податку на прибуток за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Приписами п. 57.1 ст. 57 ПК України встановлено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення долучено витяг з акту перевірки № 1846/04-36-07/14-04/01986144 від 05.10.2022 року КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради, з якого вбачається, що платником протягом граничних строків несвоєчасно сплачено податок на доходи фізичних осіб у сумі 309530,77 грн., військового збору у розмірі 6948,63 грн. та не сплатила у встановлений законодавством термін податку на доходи фізичних осіб у сумі 79775,76 грн. граничний термін сплати 09.08.2022 року, фактично сплачено 23.08.2022 року.

Як встановлено судом КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради є бюджетною установою та фінансується за рахунок коштів міського бюджету та НСЗУ.

Із наданих суду виписок з Єдиної системи «СДО Клієнт-казначейства-Казначейство» вбачається, що 22.08.2022 року на рахунок КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради були зараховані грошові кошти та відповідно до платіжних доручень № 27, № 28, № 30 від 23.08.2022 року КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради перераховано грошові кошти на сплату податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Таким чином, головний бухгалтер КНП «Криворізька міська дитяча стоматологічна поліклініка» Криворізької міської ради ОСОБА_1 з відсутністю коштів на рахунку була позбавлена можливості вчасно сплатити податкові зобов`язання, що не свідчить про умисне ухилення.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 28.04.2021 року по справі № 160/3364/19, у судові практиці застосовується загальний принцип in dubio pro tributario (пріоритет з найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права): у разі якщо норма закону або іншого нормативного акта, виданого на основі закону, або якщо норми різних законів або нормативних актів дозволяють неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків особи у її взаємовідносинах з державою (в особі відповідних суб`єктів владних повноважень), тлумачення такого закону здійснюється на користь особи (суб`єкта приватного права).

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до висновків, які викладені у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Кобець проти України" від 14.02.2008 року та у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17.06.2011 року) про те, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення "поза розумним сумнівом"; таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпції щодо фактів.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Так, у відповідності до сталої практики ЄСПЛ, а саме справи «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за обставин відсутності складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7,9,164-5, 247, 251, 256, 268, 277, 278, 280, 284 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 за ч. 1 163-2 закрити у зв`язку відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: Р. Є. Скотар