Справа № 369/9832/22
Провадження № 3/369/6174/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

31.10.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла з ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

встановила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 868271, 24 вересня 2022 року близько 08:30 год. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: вул. Б. Хмельницького, 57 А в м. Боярка Фастівського району Київської області, виражався нецензурними словами на території ЗОШ № 5, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 868272, 24 вересня 2022 року близько 08:15 год. ОСОБА_3 перебуваючи за адресою: вул. Б. Хмельницького, 57 А в м. Боярка Фастівського району Київської області, вчинив дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою в громадському місці та перешкоджав руху автомобіля, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Через канцелярію суду подав свої письмові пояснення з клопотанням про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, клопотання про виклик свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та про відкладення розгляду справи.

В свою чергу, ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснив, що не вживав жодної ненормативної лексики, того дня у ЗОШ № 5 проходили змагання з кікбоксінгу, він є тренером та головою федерації з кікбоксінгу у Київській області. ОСОБА_3 зі своїм сином прибули до навчального закладу, однак вони не були внесені своїм тренером до списку учасників цього змагання. З цього приводу ОСОБА_3 влаштував сварку під час якої всіляко провокував організаторів та охорону цього заходу на скандал, при цьому вживав ненормативну лексику та погрожував йому. У зв`язку з чим ОСОБА_1 попросив ОСОБА_3 залишити приміщення школи. В подальшому ОСОБА_1 залишаючи це приміщення сів до авто та збирався з відти їхати, однак ОСОБА_3 кидався йому під машину та знімав це на свій мобільний телефон, а потім заявив працівникам поліції, що на нього було здійснено наїзд. При цьому останній постійно йому шле погрози на мобільний телефон. У підтвердження власних слів просив суд допитати свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які були свідками цих подій.

Клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про допит свідків судом задоволено у повному обсязі.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 , що є директором дитячої юнацької спортивної школи Боярської міської ради, підтвердив пояснення ОСОБА_1 та вказав, що останній не вживав при розмові з ОСОБА_3 нецензурної лайки. ОСОБА_3 був злий через те, що його сина не внесено до списку учасників змагань, у зв`язку з чим, їх не допущено до приміщення школи та участі у змаганнях. Вище вказаний список учасників формувався тренерами завчасно та в умовах карантину і воєнного стану учасники запускалися до приміщення школи строго по списку.

Враховуючи клопотання ОСОБА_3 про відкладення розгляд справи та необхідність виклику у судове засідання інших учасників по справі судовий розгляд було відкладено до 09:30 год. 31 жовтня 2022 року та здійснені відповідні виклики.

Однак, ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Будь-яких клопотань про його участь в судовому засіданні не надходило.

Заявлені ОСОБА_3 свідки: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 на виклики до суду також не з`явилися.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_8 пояснили, що того дня забезпечували охорону цього заходу та один із батьків влаштував скандал через те, що його сина не включено до списку учасників цього змагання і він не був до них допущений. Також вказали, що при спілкуванні з цією особою ОСОБА_1 не вживав нецензурної лайки.

Щодо неявки у судове засідання ОСОБА_3 суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Згідно з ч. 2 ст. 277 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, розглядаються протягом доби.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 неодноразово у судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, жодних клопотань про відкладення розгляду справи призначеної на 31 жовтня 2022 року до суду від нього не надходило та з протоколів про адміністративні правопорушення серії ВАБ № 868271 та ВАБ № 868272 і матеріалі до них вбачається порушення вимог ст. 256 та ст. 251 КУпАП, які неможливо усунути шляхом повернення їх на доопрацювання, тому суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_3 , оскільки його права передбачені ст. 268 КУпАП, цим рішенням жодним чином не порушені та жодним чином не погіршують його становище.

З урахуванням вищенаведеного, вислухавши учасників по справі, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним та відображеним у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суд зауважує, що протокол є актом обвинувачення й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність осіб за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство", дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Тобто, вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у умисному прояві винним явної неповаги до оточуючих. За відсутності умислу та мотиву вчинення дій, що порушують громадський порядок, не може бути дрібного хуліганства.

Таким чином, положення ст. 173 КУпАП визнає певні дії як дрібне хуліганство лише за умови, що вони були поєднані з порушенням громадського порядку та (або) спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 868271 від 24 вересня 2022 року ОСОБА_1 виражався нецензурними словами на території ЗОШ № 5, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, у протоколі ВАБ № 868272 від 24 вересня 2022 року зазначено, що ОСОБА_2 вчинив дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою в громадському місці та перешкоджав руху автомобіля, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Викладена в протоколах про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суть правопорушення не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП. Оскільки, не вказано, жодних відомостей, що дії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушили громадський порядок та спокій громадян, що не охоплюється ознаками об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, у протоколі серії ВАБ № 868271 від 24 вересня 2022 року щодо ОСОБА_1 , навіть не вказано, які ним вчинено хуліганські дії та що, саме ці події відбувалися у громадському місці.

Під час дослідження матеріалів справи, судом встановлено, що в них відсутні будь-які докази вчинення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дрібного хуліганства, яке порушило громадський порядок та спокій громадян. У судовому засіданні таких обставин подій також не встановлено.

Такі недоліки не дають можливості повно та всебічно оцінити обставини справи і надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення осіб до відповідальності, оскільки вказівка на громадське місце та підтвердження факту порушення громадського порядку є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

Таким чином суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не розкрита суть адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому, суд зауважує, що суд позбавлений можливості з`ясувати обставини, які не зазначені в цьому протоколі.

За таких обставин, вираховуючи вищенаведене, вислухавши пояснення ОСОБА_1 та допитаних у судовому засіданні свідків, дослідивши матеріали справи, які перебували в провадженні суду, а саме: протоколи про адміністративні правопорушення ВАБ: № 868021 та № 868272 від 24 вересня 2022 року, рапорт про виклик працівників поліції за повідомленням ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_9 , суд дійшов висновку, що провадження у справі щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Ураховуючи вищевикладене слід зазначити, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне закрити провадження у даній справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 173, 245, 247 ч. 1 п. 1, 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП,

постановила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 868271 від 24 вересня 2022 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 868272 від 24 вересня 2022 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. А. Козак