Справа № 758/9860/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

28 грудня 2022 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Захарчук С. С. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бузунко О.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Подільського районного суду м. Києва Бузунко О.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення. В обґрунтування заяви покликається на те, що суддя не допустила його представника до участі у справі, а відтак виникають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді. Просить заяву задовольнити.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав заяву.

Перевіривши доводи заяви про відвід судді, суддя прийшов до наступного, виходячи з таких мотивів.

Згідно з ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід.

Разом з тим, нормами КПК України, ЦПК України, КАС України передбачено право учасника процесу заявити відвід та порядок його розгляду.

Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті про відвід судді, а тому, при розгляді даної заяви про відвід, слід застосувати аналогію закону.

Відповідно до ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи.

Статтею 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, особами, які беруть участь у кримінальному провадженні може бути заявлено відвід , який повинен бути вмотивованим.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (справа «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, пункти 49, 50).

Суд виходить з того, що суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотнього.

Крім того, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Суддя, надавши оцінку доводам заявника, щодо мотивів відводу судді, з`ясувавши процесуальні аспекти розгляду справи, дійшов висновку, що заявлений відвід судді Бузунко О.А., є недоведеним та безпідставним, оскільки ґрунтується на особистих припущеннях особи, яка подала заяву про відвід, при вирішення цієї справи.

Враховуючи наведене вище заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 8 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 283, 294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Бузунко О.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Захарчук