Справа № 132/2234/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" листопада 2022 р. року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого і фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС у 1986 році (категорія 2) РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ст.173 КУпАП,

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 626890 від 17.09.2022, 14.08.2022 о 09:15 год в с. Корделівка по вул. Соборній гр-н ОСОБА_1 намагався зняти ворота з огорожі сільської церкви, своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не заперечив, однак вину у вчиненні дрібного хуліганства не визнав, пояснив, що 14.08.2022 після 09:00 год разом з іншими прихожанами прийшли до місцевої церкви в с. Корделівка на церковну службу, однак священник УПЦ МП закрив церковні ворота на замок і таким чином перешкоджав здійсненню обряду. Тому він та ще декілька прихожан зняли церковні ворота з петель, що дало змогу зайти на територію церкви жителям села, де вони помолилися, після чого покинули територію церкви. При цьому, будь-яких конфліктів не було, громадського порядку вони не порушували, церковні ворота не пошкоджували. Чи поклали після закінчення молитви церковні ворота на своє місце, не пам`ятає.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а статтею 278 КУпАП визначено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час, місце і день її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали та інше.

Відповідальність за статтею 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії ,що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Згідно пунктом 3 постанови Пленуму Верховного судуУкраїни №10 від 22.12.2006«Про судовупрактику усправах прохуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 626890 від 17.09.2022 р., 14.08.2022 о 09:15 год в с. Корделівка по вул. Соборній гр-н ОСОБА_1 намагався зняти ворота з огорожі сільської церкви, своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано наступні докази: копію постанови старшого слідчого СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Безулого О.М. від 31.08.2022 про закриття кримінального провадження внесеного в ЄРДР за №0000074 від 15.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України за фактом пошкодження церковного майна (воріт) належного релігійній громаді УПЦ парафії храму святого великомученика Димитрія Солунського, що розташований по вул. Соборній, 168 с. Корделівка, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутності складу кримінального правопорушення; копії протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , рапорти поліцейських від 14.08.2022 , 24.08.2022 та 16.09.2022 зареєстрованих в ЄО відповідно за №№3898, 4077 і 4463.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані ПОГСП відділення воліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майором поліції Ткачуком А.М. за статтею 173 КУпАП дрібне хуліганство.

Разом з тим у справі відсутні будь-які докази порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1 .

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Також не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Крім того, наявність з боку ОСОБА_1 вчинення хуліганських дій не підтверджується доданими до протоколу документами. Свідки відсутні.

Суди самостійно не відшукують докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно положень ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У справі "Малофєєва проти Росії" Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само, не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п.1 ст. 247, ст.ст.173,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

постановила:

Провадження всправі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:С. В. Ставнійчук