Справа № 692/338/22
Провадження № 3/692/347/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року смт. Драбів

Суддя Драбівського районного суду Черкаської області Левченко Л.О., розглянувши матеріали, які надійшли від ВПД №1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

Гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , гр-на України, працюючого касиром в магазині АТБ (м. Київ), проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 514153 від 15.04.2022р., ОСОБА_1 15.04.20232р. близько 16:30 год., вчинив сварку, в ході якої висловлювався в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував їй фізичною розправою, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні 19.05.2022р. гр. ОСОБА_1 свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення заперечував. Пояснив, що поряд з його домоволодінням знаходиться земельна ділянка, яку він доглядає та де ростуть дерева. 15.04.2022р. його дружина повідомила, що сусідка виявила бажання виорати земельну ділянку, що прилягає до цієї ділянки. Тому він вийшов на вулицю та перебував на оброблюваній ним ділянці та спостерігав за процесом оранки. Під час даних подій процесу оранки не перешкоджав, нецензурними словами не висловлювався, фізичною розправою не погрожував. При прибутті працівників поліції ними було складено письмове пояснення, яке він підписати не погодився, оскільки викладені там факти не відповідають дійсності. Клопотав про виклик потерпілої.

У судовому засіданні 23.05.2022р. ОСОБА_2 пояснила, що 15.04.2022р. замовила трактор для оранки належної їй земельної ділянки, що розташована поряд з ділянкою, яку доглядає ОСОБА_1 . Провести оранку у повному об`ємі не могла, оскільки ОСОБА_1 цьому перешкоджав. При цьому зазначила, що факт нецензурних висловлювань з його боку підтвердити не може, оскільки перебувала у стресовому стані, факт висловлювання погроз фізичною розправою заперечила. Вказала, що ОСОБА_1 не дав їй виорати 3 метри земельної ділянки, ставав перед трактором, через що вона викликала працівників поліції та пішла до себе додому.

У судовому засіданні 23.05.2022р. ОСОБА_1 наголосив, що під час описаних подій виключно спостерігав за процесом оранки та перешкод ніяких не чинив. Звернув увагу суду, що потерпіла не підтвердила як факт нецензурних висловлювань з його боку, так і факт погроз фізичною розправою.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що вона підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Однак, матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають та не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення вимог чинного законодавства.

Згідно фабули правопорушення, сформованої у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 514153 від 15.04.2022р., ОСОБА_1 15.04.20232р. близько 16:30 год. вчинив сварку, в ході якої висловлювався в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував їй фізичною розправою.

На підтвердження вини ОСОБА_1 додано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 514153 від 15.04.2022р., копію рапорту на ім`я начальника ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області зареєстрованого 15.04.2022р. за № 833, копії письмових пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 15.04.2022р.

Стаття 256 КУпАП встановлює вимоги до змісту протоколу, а саме: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно копії рапорту на ім`я начальника ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області 15.04.2022р. о 17:41 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 15.04.2022р. о 17:39 в за адресою АДРЕСА_2 , сусід вчинив сварку та ображає заявника ОСОБА_2 нецензурними словами.

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_2 15.04.2022р. вона найняла трактор для оранки належної їй земельної ділянки, натомість сусід ОСОБА_1 перешкоджав у оранці, казав, щоб відступили від його земельної ділянки, в подальшому перешкоджав роботі трактора. Ображав ОСОБА_2 нецензурною лайкою, погрожував, потім став перед трактором та не надав можливості його роботи, тому ОСОБА_2 викликала поліцію.

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 15.04.2022р. у нього виник конфлікт з сусідкою ОСОБА_2 з приводу користування земельною ділянкою, під час чого він зробив їй зауваження, висловлювався в її бік нецензурною лексикою. Суд оцінює вказані пояснення критично, оскільки вони вчинені не особисто ОСОБА_1 та ним не підписані, натомість заперечені ним у судовому засіданні, оскільки він вказав що такі пояснення не давав, з ними не згоден, текст було написано працівником поліції та надано йому для підпису.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні належні докази, які поза розумним сумнівом свідчать, що ОСОБА_1 за обставин, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 514153 від 15.04.2022р., а саме 15.04.2022р., близько 16:30 год., висловлювався відносно ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував їй фізичною розправою.

Більше того, потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні не підтвердила як факт нецензурних висловлювань відносно неї з ббоку ОСОБА_1 , так і факт погроз фізичною розправою, як це вказано у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 514153 від 15.04.2022р., яким визначено межі судового розгляду, а інших матеріалів суду не надано.

Згідно зі змістом ст. 173 КУпАП, вона передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно положень ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином матеріали справи про адміністративне правопорушення, не дають достатніх підстав та доказів для висновку про винність ОСОБА_1 у інкриміновану йому діянні та наявності складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у його діях.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 173, ст. 247, ст.ст. 283, 284, 285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Драбівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.О. Левченко