Єдиний унікальний номер 341/1149/22
Номер провадження 3/341/497/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року м. Галич

Суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області Островська Н. І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції № 3 (м. Галич) в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Делієве Івано-Франківської області, громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

у с т а н о в и в :

Постановою Галицького районного суду Івано-Франківської області від 29.06.2022 ОСОБА_1 установлено адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі строком на 1 рік та застосовано спеціальні обмеження, у тому числі: реєструватись в органах поліції два рази на місяць; заборона виїзду в особистих справах за межі Дубовецької ТГ без дозволу контролюючих органів; заборона виходу із домоволодіння за місцем проживання з 22 години 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин; заборона перебувати у місцях, в яких здійснюють продаж алкогольних напоїв на розлив.

Однак, 03.08.2022 близько 22 години 15 хвилин ОСОБА_1 , який перебуває під адміністративним наглядом був відсутній за місцем проживання по АДРЕСА_1 , а знаходився у сусідів, чим вчинив правопорушення, передбачене п. 3 ч. 1 ст. 187 КУпАП.

06.08.2022 ОСОБА_1 , який перебуває під адміністративним наглядом, протягом дня не з`явився на реєстрацію у ВП № 3 (м. Галич), та не повідомив про причину неявки, чим вчинив правопорушення, передбачене п. 5 ч. 1 ст. 187 КУпАП.

20.08.2022 ОСОБА_1 , який перебуває під адміністративним наглядом, протягом дня не з`явився на реєстрацію у ВП № 3 (м. Галич), та не повідомив про причину неявки, чим вчинив правопорушення, передбачене п. 5 ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Розгляд справи призначено на 19 вересня 2022 року з викликом особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, шляхом надіслання судової повістки на адресу, що зазначена у протоколах, та яке особа отримала особисто 15.09.2022.

19 вересня 2022 року ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслав. Розгляд справи відкладено на 03.10.2022 з викликом особи шляхом надіслання судової повістки. Відповідно до трекінгу відправлень/укрпошти, відправлення прямує до точки видачі. Отже, особа не була повідомлена належним чином про розгляд справи.

Розгляд справи відкладено на 24.10.2022. Поштове повідомлення особа отримала особисто 09.10.2022.

24.10.2022 ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслав.

Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Зважаючи на те, що протоколи про адміністративні правопорушення складені 03.08.2022, 06.08.2022 та 06.08.2022 і описані у них обставини щодо порушення вимог ПДР України мали місце 03.08.2022, .08.08.2022 та 26.08.2022 розцінюю неявку ОСОБА_1 як зловживання процесуальними правами та заходами, спрямованими на затягування процесу розгляду справи з метою уникнення можливого накладення адміністративного стягнення у межах трьохмісячного строку з дня вчинення відповідного правопорушення. Таку позицію обґрунтовую наступним.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на не виправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

У цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» в п. 41 наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Частиною 1 ст. 187 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, вчинені після накладення адміністративного стягнення, в тому числі і порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу та нереєстрація в органі Національної поліції.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і інтересів підприємств, установ та організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі, гідності інших громадян, правил співжиття, виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Об`єктом правопорушення є суспільні відносини у сфері дотримання правил адміністративного нагляду. Адміністративний нагляд це система тимчасових примусових профілактичних заходів спостереження і контролю за поведінкою окремих осіб, звільнених із місць позбавлення волі, які здійснюють органи Національної поліції. Такий вид контролю використовують з метою запобігання вчиненню злочинів окремими особами, звільненими з місць позбавлення волі, а також здійснення виховного впливу на них.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у діяннях, які полягають у порушенні правил адміністративного нагляду особами, щодо яких його встановлено, в тому числі у вигляді дій, що передбачають порушення заборони виходити з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу та нереєстрація в органі Національної поліції.

Суб`єктивну сторону цього протиправного діяння переважно характеризує наявність вини у формі умислу.

Суб`єкт правопорушення - повнолітня особа, щодо якої встановлено адміністративний нагляд.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень 03.08.2022, 06.08.2022, 20.08.2022, підтверджена належними і допустимими доказами, а саме:

-протоколами про адміністративні правопорушення від 04.08.2022 серії ВАБ № 803569, від 08.08.2022 серії ВАБ № 803570, від 26.08.2022 серії ВАБ № 803567;

-рапортом працівника поліції від 03.08.2022;

-копією реєстраційного листка щодо ОСОБА_1 , якому встановлено дату і час реєстрації, а саме перша і третя суботи місяця;

-копією заяви ОСОБА_1 , у якій зазначено, що він ознайомлений та попереджений про кримінальну відповідальність та зобов`язується з`являтись першу та третю суботу місяця з 02.07.2022 на реєстрацію у ВП № 3 м. Галич;

-копією постанови Галицького районного суду від 29.06.2022, відповідно до змісту якої ОСОБА_1 установлено адміністративний нагляд терміном на один рік та застосовані обмеження.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також ураховуючи те, що відповідно до ст. 36 КУпАП при одночасному розгляді декількох правопорушень, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне порушення з числа вчинених, суд вважає, що застосування заходів у вигляді накладення адміністративного стягнення за ч. ст. 187 КУпАП у вигляді штрафу є необхідним для виховання ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року 2481,0 грн.

Керуючись статтями 36, п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 187, 283, 284, 285 КУпАП, суддя,-

постановив:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою статті 187 КУпАП, та накласти на нього на підставі статті 36 КУпАП адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,0 (п`ятдесят одна) гривня, які перерахувати: отримувач коштів: ГУК в Івано-Франківській обл/ТГ Дубівці/21081100, код отримувача ( за ЄДРПОУ) 37951998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0009630.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 коп, які перерахувати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Київ/22030106, код отримувача (за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або опротестування такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або протесту без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її прийняття.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги

СуддяНаталя ОСТРОВСЬКА