Справа 688/3338/22
№ 3/688/1341/22
Постанова

іменем України

06 грудня 2022 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли від начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , з незакінченою вищою освітою, неодруженого, непрацюючого, паспорт № НОМЕР_1 , виданий 13 жовтня 2016 року орган видачі 6831, РНОКПП відсутній,

за ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Формулювання доведеного обвинувачення, стаття закону про адміністративну відповідальність, за якою кваліфіковано дії особи.

27 жовтня 2022 року близько 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 на водоймі поза межами с. Білопіль Шепетівського району Хмельницької області спільно з ОСОБА_2 займались виловом водних біоресурсів за допомогою забороненого сітного знаряддя лову волока в кількості 1 шт., при цьому виловили рибу: карася сріблястого в кількості 87 шт., ротан 3 шт., короп 1 шт., загальною вагою 5,885 кг., чим порушив вимоги ч.1 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», пункту 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства в Україні №19 від 15 лютого 1999 року та вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.85 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, суду показав, що спільно з ОСОБА_2 намагались відремонтувати дамбу на ставку біля їхнього села, оскільки її частина прогнила, відламалась, що могло привести до того, що в ставку не залишилося б води. Під час витоку води, рівень води в ставку впав і вони побачили сітку, якою виловлюють рибу, тому вирішили її дістати та випустити рибу, що в ній знаходилась. В цей час до них підійшов інспектор з рибохорони та склав відносно нього протокол. Всю виловлену рибу після її зважування випустили у ставок.

Докази на підтвердження встановлених судом обставин.

Вина ОСОБА_1 у грубому порушенні правил рибальства підтверджується зібраними та перевіреними у суді доказами.

Протоколом про адміністративне правопорушення №009706 від 27 жовтня 2022 року, який складено уповноваженою особою з дотриманням вимог щодо складання протоколу та відомостей, які мають міститися у протоколі, зафіксовано факт грубого порушення правил рибальства ОСОБА_2 .

Згідно розрахунку розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів за №30 від 09 листопада 2022 року, загальний розмір шкоди, завданої рибному господарству складає 141406 грн.

Мотиви суду щодо доведення обвинувачення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку. У передбаченому законом порядку права власників об`єктів тваринного світу можуть бути обмежені в інтересах охорони цих об`єктів, навколишнього природного середовища та захисту прав громадян.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно зі п.п. 3, 4 ч.2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу;

Відповідно до абз. 1 п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, Забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм;

Диспозиція ч.4 ст. 85 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Судом встановлено, що 27 жовтня 2022 року близько 16 год. 00 хв. ОСОБА_2 на водоймі поза межами с. Білопіль Шепетівського району Хмельницької області спільно з ОСОБА_1 займались виловом водних біоресурсів за допомогою забороненого сітного знаряддя лову волока в кількості 1 шт., при цьому виловили рибу: карася сріблястого в кількості 87 шт., ротан 3 шт., короп 1 шт., загальною вагою 5,885 кг., чим порушив вимоги ч.1 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», пункту 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства в Україні №19 від 15 лютого 1999 року.

Суд вважає, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані як грубе порушення правил рибальства за ч.4 ст. 85 КУпАП, за що він повинен нести адміністративну відповідальність.

Доводи ОСОБА_1 щодо заперечення вини у вчиненні порушення та твердження про те, що волок був встановлений невідомою особою, а він лише намагався дістати рибу, щоб випустити її, спростовуються сукупністю досліджених в судовому засіданні доказів. Суд зауважує, що виявивши рибу у волоку, ОСОБА_1 мав можливість випустити її у водойму, натомість, як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення, фототаблиць та результатів зважування риби, уповноваженою особою встановлено, що виловлена зі ставка за допомогою волоку риба знаходилась у відрах та металевій мисці. Крім того, у ОСОБА_1 не було обов`язку відновлювати пошкоджену дамбу, та він мав можливість повідомити працівників сільської ради чи дільничного офіцера поліції про знайдене ним заборонене знаряддя для вилову риби (волок) у водоймі, які відповідно до визначених законодавством повноважень, вжили б заходів для усунення шкідливих наслідків такого діяння. Тому суд відхиляє такі пояснення та розцінює їх як намагання ухилитись від відповідальності.

Суд також не приймає до уваги пояснення ОСОБА_1 , що така кількість риби не може свідчити про наявність у нього мотиву наживи. Суд зауважує, що кількість виловленої риби не впливає на кваліфікацію інкримінованого особі діяння, оскільки кваліфікуючими ознаками грубого порушення правил рибальства є, в т.ч. рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, яким у даному випадку є волок.

Мотиви призначення стягнення.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, кількість виловленого риби, вартість шкоди, завданої рибному господарству, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також те, що незаконно добута жива риба є продуктом, що швидко псується та не могла бути збережена до вирішення справи по суті, вважаю доцільним обрати стягнення, необхідне у виді штрафу без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів та без конфіскації заборонених знарядь лову, оскільки знаряддя лову вилучене у ОСОБА_2 та не є приватною власністю ОСОБА_1 .

Саме такий вид стягнення відповідатиме вимогам ст.33 КУпАП і буде необхідним й достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчинення ОСОБА_1 нових правопорушень.

Крім цього, Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області просить вирішити питання щодо стягнення з ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 заподіяної державі майнової шкоди у розмірі 121406 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди.

Згідно ч. 3 ст. 40 КУпАП, в інших випадках, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Тобто, зазначена норма статті передбачає право, у даному випадку суду, а не обов`язку, вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди.

Крім того, заподіяна матеріальна шкода, що була завдана спільними сумісними діями декількох осіб, згідно з чинним законодавством, повинна відшкодовуватися ними в солідарному порядку, а тому суд позбавлений можливості в межах даної справи вирішити це питання про відшкодування матеріальної шкоди, завданої правопорушенням.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи всі обставини справи, керуючись ст.ст. 33, ч.1 ст.51, 283-285 КУпАП,

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень, без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів та без конфіскації заборонених знарядь лову.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп. судового збору.

Постанову суду звернути до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК