Номер провадження 3/523/8520/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2022 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Бузовський В.В., за участі прокурора Полякова Р.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №16, в м. Одесі, об`єднанні матеріали, які надійшли від Національної поліції України Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої директором Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч.2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області, будучи суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», всупереч вимогам ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів під час прийняття рішення, щодо підписання наказу №394-к від 10.12.2020 «Про преміювання працівників», згідно якого нараховано та виплачено премію в розмірі 1100 грн. сторожу ОСОБА_2 , який є її чоловіком та близькою особою відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», у зв`язку з чим на ОСОБА_1 було складено протоколи за вчинення адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постановою Суворовського районного суду м.Одеси від 30.11.2022 року, справи про адміністративні правопорушення № 523/13822/22 та №523/13823/22, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , були об`єднані в одне провадження за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, з присвоєнням одного спільного номера 523/13822/22.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину за вчинені правопорушення не визнала.

Захисник ОСОБА_1 Швець К.О. в судовому засіданні надала клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Полякова Р.А. в судовому засіданні підтримав обставини справи, зазначенні у об`єднаних матеріалах, просив суд накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення.

Заслухавши пояснення правопорушника, захисника та прокурора, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до Наказу Департаменту освіти та науки Одеської міської ради №126-к від 31.05.2019 року з ОСОБА_1 було заключено новий строковий трудовий договір на посаді директора Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області з 04.06.2019 року по 03.06.2024 рік (а.с.18).

Наказом Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області №91-к від 25.06.2019 року ОСОБА_2 було прийнято на роботу робітника з комплексного обслуговування й ремонту будинків з 01.07.2019 року (а.с.53).

Наказом Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області №288-к від 31.08.2020 року ОСОБА_2 було переведено з роботи робітника з комплексного обслуговування й ремонту будинків, підсобним робітником з 01.09.2020 року (а.с.54).

Наказом Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області №339-к від 01.11.2020 року підсобного робітника ОСОБА_2 було переведено на посаду сторожа з 01.10.2020 року (а.с.55).

Відповідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №7 від 06.10.2022 встановлено, що Першим Суворовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції 06.08.1994 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.59).

Отже, сторож Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області ОСОБА_2 є чоловіком директора Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області ОСОБА_1 .

Частини 1 і 2 статті 172-7 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 1 Закону «Про запобігання корупції» та п. 2 Примітки до ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до визначень зазначених в статті 1 Закону «Про запобігання корупції», приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з аналізу загальних положень Закону України Про запобігання корупції суб`єктивна сторона як корупційного правопорушення, так і правопорушення, пов`язаного з корупцією, характеризується тим, що воно вчиняється лише з корисливих спонукань, і особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями, обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому, якщо мова йде про конфлікт інтересів, то він повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Діюче антикорупційне законодавство України розділяє два види конфлікту інтересів: потенційний та реальний. При цьому, інкриміновані ОСОБА_1 ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, передбачають адміністративну відповідальність лише за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та за вчинення дій або прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідальності за порушення зазначених правил щодо потенційного конфлікту інтересів, зазначені норми КУпАП не встановлюють.

Таким чином, хоча стаття 28 Закону України Про запобігання корупції про порушення вимог якої зазначено в адміністративних протоколах стосовно ОСОБА_1 , передбачає обов`язок особи повідомляти про наявність у неї потенційного чи реального конфлікту інтересів, проте адміністративна відповідальність за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП настає лише за умови прийняття рішення в умовах саме реального конфлікту інтересів.

Аналіз термінів потенційний інтерес та реальний інтерес, які містяться в ч. 1 ст. 1 Закону України Про запобігання корупції, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е (наданого Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ; інформаційний лист № 223-943/0/4/-17 від 22 травня 2017 року) щодо законодавства про боротьбу з корупцією, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду

Вказане узгоджується й з приписами п. 1.1.1. розділу І «Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839, відповідно до якого тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Оцінюючи доводи протоколів в даній справі щодо наявності вказаних складових реального конфлікту інтересів, в розрізі досліджених в судовому засіданні доказів та нормативно-правових актів, які регламентують питання встановлення премій, надбавок та розподіл навантаження між працівниками в закладах освіти суд приходить до таких висновків.

ОСОБА_1 інкримінується неповідомлення про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів при підписанні ряду наказів про довантаження та надання грошової винагороди. Суд здійснює аналіз підписаного ОСОБА_1 наказу в розрізі наявності кожного з чотирьох вищезазначених елементів реального конфлікту інтересів.

Так, судом досліджений Наказ Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області від 10.12.2020 року №394-к «Про преміювання працівників», відповідно до якого сторожу ОСОБА_2 нараховано премію у розмірі 1100 грн. (а.с.12)

У відповідності до п.5.12 Колективного договору на 2020-2025 роки Одеського дошкільного навчального закладу Ясла-садок №295 Одеської міської ради Одеської області, адміністрація зобов`язується погоджувати з профкомом усі питання, пов`язані з організацією оплати праці, порядку виплати премій, винагород, заохочень та інших доплат (а.с.45).

Ознайомившись з наказом №394-к судом не виявлено, що ОСОБА_1 якось вплинула на розмір грошової винагороди саме ОСОБА_2 , адже в наказі про надання винагороди за підсумками роботи в 2020 році, за високий рівень виконавчої дисципліни, відсутність порушень вимог КЗпП України, з нагоди державних Новорічних свят та ОСОБА_4 , грошова винагорода надавалась тринадцяти шести працівникам, попередньо погодивши виплати з профкомом, відповідно до «Колективного договору на 2020-2025 роки».

В протоколах №773/2022 та №774/2022 не зазначено, яким чином підписання ОСОБА_1 як директора дошкільного навчального закладу наказів про надання грошової винагороди за високий рівень виконавчої дисципліни тринадцяти шести працівникам, які було узгоджене з профспілковим комітетом формує суперечність між її приватним інтересом та службовими повноваженнями, які зобов`язують її підписувати відповідний наказ. Не містять вказані протоколи й інформації щодо реального впливу такої суперечності на об`єктивність або неупередженість рішення при підписанні ОСОБА_1 наказів.

Таким чином, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП за протоколами №773/2022 та №774/2022 від 31 жовтня 2022 року.

Окрім того, відповідно до листа Департаменту освіти та науки Одеської міської ради до Національної поліції України Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Одеській області від 05.10.2022 року, в розумінні ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» керівник закладу освіти не є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону «Про запобігання корупції», а отже ОСОБА_1 не є суб`єктом, до якого можна застосувати положення ст.172-7 КУпАП (а.с.76).

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні дані коли і в який законний спосіб (проведення перевірки та складання акту перевірки, повідомлення безпосереднього керівника, викривача, тощо) Національною поліцією України Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Одеській області було виявлено правопорушення, адже датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією не можна вважати дату завершення збору доказів, встановлення особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, фактичних даних для висновку про наявність в діях особи вини у вчиненні правопорушення та складання і оголошення протоколу за участю особи ОСОБА_1 , а саме 31.10.2022 року, як це зазначено в протоколах.

Жоден з інших доказів, наявних в матеріалах справи та досліджених в судових засіданнях, не спростовує наведених вище висновків, яких дійшов суд при розгляді даної об`єднаної справи про адміністративні правопорушення та не доводить, поза розумним сумнівом, вини ОСОБА_1 в інкримінованих їй адміністративних правопорушеннях. Сам по собі факт підпорядкування особі її близьких родичів, ще не свідчить про наявність реального конфлікту інтересів, оскільки для наявності такого конфлікту необхідно довести як факт суперечності між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, так і те, що така суперечність реально вплинула на об`єктивність або неупередженість рішення. В даній справі такі складові реального конфлікту інтересів не доведені належними та допустимими доказами.

Оскільки під час розгляду судом об`єднаної справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 було фактично встановлено відсутність реального конфлікту інтересів, за неповідомлення про який та за вчинення дій в умовах якого передбачено відповідальність інкримінованими їй статтями КУпАП, суд констатує в даному випадку відсутність як події таких адміністративних правопорушень, так і їх складу в діях (бездіяльності) ОСОБА_1 .

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.7,9, 172-7, 247, 251, 252, 276, 280, 283, 285, 287, 289, 290 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через

Суворовський районний суд м. Одеси протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя: