Справа № 522/9550/22
Провадження по справі № 3/522/8369/22

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2022 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Іванов В.В., розглянувши матеріали, про притягнення до адміністративної відпові.дальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Арменії, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

18.07.2022 року о 13 год. 00 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , знаходячись на вулиці, здійснив порушення правил утримання та вигулу собаки породи «стафордширський тер`єр», що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю громадянина ОСОБА_2 , чим ОСОБА_1 порушив вимоги, передбачені ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Судовий розгляд в суді проведено за відсутністю ОСОБА_1 , який в судові засідання, призначені на 16.08.2022 року, 06.09.2022 року не з`являвся, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи у передбачений законом спосіб. Про причини неявки ОСОБА_1 суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи не подавав.

Суд вважає, що були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 , будучи повідомленим про дату та час розгляду справи в суді, в судове засідання не з`явився, суд оцінює таку поведінку правопорушника, як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Більш того, в умовах воєнного стану, з огляду на неприпустимість зупинення роботи судів та здійснення правосуддя та на розумність строків розгляду справ, суд не має чекати, що особа щодо якої розглядається справа виявить бажання з`явитись до суду за умови не повідомлення суду причин своєї неявки.

Суд бере до уваги наявну в матеріалах справи заяву ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 154 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

З урахуванням того, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судове засідання не з`явилась, до суду будь-яких доказів своєї невинуватості не надала, приймаючи рішення по суті, суд виходить з наявних в матеріалах справи даних.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

За нормами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об?єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Під час дослідження адміністративного матеріалу встановлено, що ОСОБА_1 дійсно вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП, про що свідчить:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 294365 від 26.07.2022 року, згідно якого порушення правил утримання собаки ОСОБА_1 призвело до заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_2 ;

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 22.07.2022 року, в якому ОСОБА_2 зазначив, що 18.07.2022 року о 13 год. 00 хв., перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Сегедська, 3, знаходячись на вулиці, зустрів ОСОБА_1 , який був разом із собакою породи «стафордширський тер`єр» з кличкою «Гром», без намордника. Між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зав`язався конфлікт, в якого собака накинулась на ОСОБА_2 та нанесла останьому тілесні ушкодження;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , в яких він зазначив, що 18.07.2022 року о. 13 год. 00 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , знаходячись на вулиці, зустрів ОСОБА_1 , який був разом із собакою породи «стафордширський тер`єр» з кличкою «Гром», без намордника. Між ними зав`язався конфлікт, в якого собака накинулась на ОСОБА_2 та нанесла тілесні ушкодження;

- письмовими поясненнями ОСОБА_3 , в яких він зазначив, що 18.07.2022 року він не бачився із ОСОБА_2 , причиною складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП йому не відомо;

- копією довідки КНП «МЛ №5» ОМР від 22.07.2022 року, в якій зазначено, що ОСОБА_2 звертався за медичною допомогою з приводу нападу на нього собаки. Діагноз: кусана рана в області с/з правої гомілки;

- фотокопіями,

- рапортом від 26.07.2022 року.

Статтею 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» визначено особливості утримання домашніх тварин. Так, особа, яка утримує домашню тварину, зобов`язана забезпечити домашній тварині необхідні умови, що відповідають її біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, відповідно до вимог цього Закону. Домашніх тварин дозволяється утримувати у вільному вигулі на ізольованій, добре огородженій території (в ізольованому приміщенні) на прив`язі або без неї.

Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити: безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, встановлені судом обставини підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП, а саме вигулювання собаки без повідка та намордника, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю людини.

При накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, відсутність обставин, які обтяжують і пом`якшують відповідальність.

Штраф вказаний у статті разом із таким стягненням, як конфіскація собаки, альтернатива при призначенні такого стягнення законом не передбачена, як і можливість не застосування одного із них, тобто судова дискреція за санкцією цієї статті може застосовуватися тільки щодо суми штрафу у визначених межах. Стаття 1 Протоколу №. 1 до Конвенції про захист прав та основоположних свобод визначає захист власності і передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і за загальними принципами міжнародного права. Проте таке положення жодним чином не обмежує право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном. Виходячи із принципу законності, справедливого балансу між загальносуспільним і приватним інтересом власника собаки, діючи в межах дозволеного втручання, закладеного державою у санкції ч.3 ст. 154 КУпАП, до ОСОБА_1 слід застосувати штраф у мінімальному його розмірі, передбаченому санкцією статті із конфіскацією собаки.

На підставі викладеного, керуючись ст. 283, 284, ст. 294, ст. 308 КУпАП, Законом України „Про судовий збір, суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 гривень на користь держави. з конфіскацією собаки породи «стафордширський тер`єр», кличка «Гром».

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за редакцією від 01.01.2022 року, стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 496,20 гривень на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом 10 діб.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси В.В. Іванов