ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/549/22

Провадження № 3/293/469/2022

26 травня 2022 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.184 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

12.05.2022 до Черняхівського районного суду Житомирської області з Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області надійшли матеріали справи відносно ОСОБА_1 для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №499134 від 21.04.2022 ОСОБА_1 21.04.2022 о 12 год. 15 хв., перебуваючи за місцем свого проживання ухилилась від виконання батьківських обов`язків щодо забезпечення необхідних санітарно-побутових умов проживання своїх неповнолітніх дітей, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.184 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що у неї семеро дітей. Чоловік на війні. Вона доглядає дітей та паралельно працює. Крім того, щоб трохи підзаробити на прохання сусідки вона 21.04.2022 у ранковий час пішла допомогти їй посадити картоплю. Їжу для дітей вона наварила. Старші діти залишились наглядали за меншими. Близько 12 год. додому приїхали працівники поліції та голова селищної ради, які почали звинувачувати її у тому, що в хаті безлад та вона залишила дітей без догляду. Однак пояснила, що в хаті було лише не заметено, діти гралися, то було пару розкиданих іграшок. Вказала, що що старші діти навчаються дистанційно, а молодші вдома, так як садочок в період воєннного стану не працює. Алкогольними напоями вона не зловживає.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правові норми.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП в ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Згідно вимог ст.245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП до протоколу долучено акт обстеження умов проживання від 21.04.2022 ОСОБА_1 відповідно до якого на момент обстеження у будинку тепло, проте брудно, речі розкидані, постільна білизна брудна. Діти не навчаються, домашні завдання не виконують, не мають канцелярського приладдя. Мама зловживає алкоголем (а.с.2).

До протоколу долучено фото будинку АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_1 з дітьми. На даних фото видно, що в будинку є шафки, кухонне приладдя, мультиварка, на плиті каструлі та біля них розкидані ложки. Деякі речі в будинку розкидані (а.с.10-15).

Вказані фото не спростовують пояснень ОСОБА_1 та не можуть слугувати доказом вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Із письмових пояснень ОСОБА_2 , яка є старостою села Жадьки вбачається, що ОСОБА_1 має семеро дітей. Родина неодноразово попадає у поле зору поліції та соціальних служб, як така, що перебуває у складних життєвих обставинах. Мати систематично зловживає спиртними напоями, не піклується про дітей. На момент відвідування матері вдома не було (а.с.17).

Однак, належні та допустимі докази перебування гр. ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння на час обстеження її умов проживання, як і докази систематичного зловживання нею спиртними напоями в матеріалах справи відсутні.

Статтею 62 Конституції України визначено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

За таких обставин вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, не знайшла підтвердження в судовому засіданні, є не доведеною, що є не прийнятним та суперечить практиці Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що вина особи повинна бути обґрунтована доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161).

Рішення суду в справі про адміністративне правопорушення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Слід також наголосити, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з чим, дане адміністративне провадження, з урахуванням вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, підлягає закриттю.

Оскільки суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 23, 33-35, ч.1 ст.184, п.1 ч.1 ст.247, ст.252, ст.ст.276-280, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАПза відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО