Справа № 357/2837/22
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2022 року м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Фастів Київської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючої, РНОКПП: НОМЕР_1 , раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

19.02.2022 близько 18:00 год. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою в бік поліцейського та інших громадян, розмахувала руками та намагалася затіяти бійку, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

За даним фактом відносно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №738736 від 19.02.2022 за ст.173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою винуватість у вчинені правопорушення визнала.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій

Окрім визнання своєї винуватості, вина ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №738736 від 19.02.2022, рапортом, протоколом АА№145532 про адміністративне затримання від 19.02.2022 (а.с.2) з якого вбачається, що ОСОБА_1 була затримана у зв`язку із вчиненням правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 19.02.2022, які додані до протоколу.

Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, що порушує громадський порядок.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшує та обтяжує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, судом відповідно до ст. 34, 35 КУпАП не встановлено.

З урахуванням даних про особу винної, відсутність обставини, що пом`якшують та обтяжують її відповідальність, обставин вчиненого нею адміністративного правопорушення, з метою виховання її в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 передбачене санкцією ст.173 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51.00 грн., і яке на переконання суду буде достатнім для її виправлення та упередження скоєнню нею інших адмінправопорушень.

Згідно ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні передбаченого ст.173 КУпАП адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 496 грн. 20 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА