ЄУН №336/5381/22
провадження № 3/336/3199/2022
ПОСТАНОВА

іменем України

18 листопада 2022 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Петренко Людмила Василівна, розглянувши адміністративну справу, яка надійшла з надійшла з Відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м. Запоріжжі, громадянство України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Шевченківським РВ УМВС України в Запорізькій області 01 червня 1999 року, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за статтею 173 КУпАП,-

за участі:

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника адвоката Багаурі О.В.

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 443454, складеного 27 вересня 2022 року в м. Запоріжжя, ст. ДОП СП ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області майором поліції Сазоновим Віталієм Валерійовичем, проте що 23 вересня 2022 року о 19 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись у дворі будинку АДРЕСА_2 висловлювалась на адресу мешканців будинку нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.

В протоколі в графі потерпіла зазначено ОСОБА_2 , в графі свідки зазначено ОСОБА_3 .

До протоколу додано: доповідна записка, супровідний лист, заява від мешканців кооперативного будинку, фототаблиця, письмові пояснення ОСОБА_1 , письмові пояснення ОСОБА_4 , письмові пояснення ОСОБА_5 , письмові пояснення ОСОБА_2 , копія паспорту ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_6 вину не визнала, та пояснила, що всі події почалися давно, голова кооперативу за місцем її мешкання любе пиляти дерева, крім тополя вона також випилює й інші дерева. Напередодні подій зазначених в протоколі, були спиляні горіх та абрикос, вона звернулась до голови з цього приводу, щоб той пояснив, що відбувається. Голова кооперативу повідомив, що від дерев багато листя, його нікому прибирати, а тому є необхідність випилювати дерева.

20 вересня 2022 року вона поверталась додому, у дворі будинку двірник підмітав, вона перейшла на тротуар, щоб не заважати, він перейшов до неї та почав мести, сміття направлено на неї, в результаті чого у них виникла сварка, двірник почав їй погрожувати, після чого вдарив головою їй в ніс в неї пішла кров. Від даних дій у двірника на одязі були плями крові. Після чого він пішов займатися своїми справами, вона піднялась додому та викликала поліцію. Через невеликий проміжок часу під`їхали поліцейська, вона їх побачила та почала спускатися, двірник в цей час вже спілкувався з ними. Після чого поліція викликала швидку та їй була надана медична допомога, вона була оглянута лікарем.

Наступного дня вона забрала висновки експертизи.

23 вересня 2022 року ввечері вона з донькою та онукою поверталась додому, підійшовши до будинку, її покликав голова кооперативу, поруч з ним було ще багато людей, хто саме вона не знає, оскільки було темно, вона сказала, що не буде з ним розмовляти та будь-що пояснювати, всі матеріали знаходяться в поліції. Вона направилась в під`їзд, в її сторону хтось побіг та намагався вчиняти розборки, вона попросила, щоб від неї відчепились, бо вона може скористатися газовим балончиком. Вона бризнула газовим балончиком, але не попала. Вона з донькою та онукою направились до ліфта, їх перестрів ОСОБА_5 , який не давав можливості пройти та зайти до ліфта, вона попросила не чіпати їх та пропустити, оскільки може скористатися газовим балончиком, проте ним не скористалась. Їх пропустили та вони піднялась на ліфту до квартири. Через хвилин 15 під`їхали працівники поліції, як потім з`ясувалося їх викликав голова, який і провів до її квартири. Вони їх запросила до квартири і повідомила про дійсні обставини.

Повідомила також що конфліктна ситуація виникла з приводу пиляння фруктових дерев біля будинку, з цього приводу вона зверталась і у відповідні компетентні органи.

Після чого, днів через п`ять до неї прийшов дільничний інспектора та склав відповідний протокол, крім того від її імені були написані письмові пояснення з якими вона не погодилась та написала власноруч пояснення.

Захисник Багаурі О.В. просив закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП, за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення. Вказав, що протоколі не розкрито склад правопорушення, надані поліцейським до протоколу докази суперечать обставинам викладеним в протоколі, крім того даний протокол складено та направлено до з порушення строків встановлених чинним законодавством.

Захисник в підтвердження пояснень ОСОБА_1 надав заяву про її звернення до компетентних органів з приводу пиляння дерев біля будинку, в якому вона мешкає, заяву про вчинення кримінального правопорушення з приводу дій двірника, в також заяву про звернення до правоохоронних органів з приводу хуліганських дій мешканців будинку в якому вона проживає.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що 23 вересня 2022 року біля під`їзду будинку були збори мешканців будинку з приводу заборгованості за квартплату, збори відбувалися ввечері. Знаходячись біля під`їзду, до входу в під`їзд наближалась ОСОБА_1 з сім`єю, її донька каже ось і він і ОСОБА_1 бризнула йому в обличчя, якусь рідину (перцову) та направилась в будинок. При цьому ніякої розмови з нею не було.

Пояснення свідка надані в судовому засіданні узгоджуються з письмовими пояснення наданим поліцейському, де ОСОБА_4 , пояснив, що 23.09.2022 року о 19-00 год. він вийшов у двір будинку АДРЕСА_2 , де проходили збори мешканців будинку, находячись біля під`їзду ОСОБА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин балончиком бризнула йому в обличчя та направилась в будинок. При цьому ніякої розмови з нею не було.

Потерпіла ОСОБА_2 викликалась в судове засідання, проте до суду не з`явилася, в телефонному режимі повідомила, що не має можливості прибути до суду так як разом з дитиною виїхала з міста, у зв`язку з воєнними діями в країні.

Відповідно до її письмових пояснень наявних у справі, остання пояснила, що 23.09.2022 року о 19-30 год. вона знаходилась в дворі будинку, де відбувалися збори мешканців будинку. В цей час до будинку підійшла ОСОБА_1 разом з донькою та онукою віком 10 років. В ході бесіди з нею вона виражалась нецензурною лайкою на адресу мешканців будинку. Після чого ОСОБА_1 направилась до під`їзду будинку, вона пішла за нею та запитала яка причина порушення санітарних норм гуртожитку. Однак її донька стала виражатися в її адресу нецензурною лайкою. Після чого вони пішли в ліфт, вона прослідувала за ними, двері ліфту стали зачинятися, та донька ОСОБА_1 бризнула газовим балончиком в обличчя її чоловіку.

Свідок ОСОБА_5 , в судове засіданні неодноразово викликався, проте до суду не з`явився.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_5 , останній пояснив, що 23.09.2022 року о 19-30 год. він направився до підходу будинку АДРЕСА_3 куди слідувала ОСОБА_7 разом з ОСОБА_1 та її донькою. Будучи в під`їзді він помітив, що його дружина ОСОБА_7 знаходилась біля ліфта, при цьому в ліфті була ОСОБА_1 та її донька, яка за допомогою газового балончику бризнула йому та ОСОБА_2 в обличчя.

Відповідно до заяви мешканців будинку по АДРЕСА_4 , останні звернулися з заявою щодо ОСОБА_1 після її скандалу з ОСОБА_4 , яка нанесла майну мешканців та кооперативу матеріальну шкоду, разом зі своєю сім`єю донькою, сином та зятем.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Багаурі О.В., допитавши свідка ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи вимоги ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

На підставі цих вимог закону, а також ст. 251, 252 КУпАП суд у постанові повинен навести докази вини особи у вчиненні правопорушення та дати їм належну оцінку в їх сукупності.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Таким чином, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати всі обставини у справі на підставі доказів, зібраних особою, яка склала протокол.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 співробітником поліції кваліфіковані за статтею 173 КУпАП.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Не відносяться до громадських місць, де громадський порядок може бути порушений: житло (приватні будинки, квартири, місця загального користування в багатоповерхівках), виробничі приміщення, приміщення закритого типу тощо. Правильне розуміння громадського місця має практичне значення для юридичної кваліфікації правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне нагороджування виходу вабо проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22 грудня 2006 року.

Фактичні обставини справи, як вони встановлені судом, свідчать, що конфлікт виник між ОСОБА_1 та головою кооперативу, з приводу пиляння фруктових дерев у дворі будинку, та конфліктної ситуації яка виникла з двірником.

Зібрані працівником поліція та надані до протоколу докази суперечать фактичним обставинам справи, як вони встановлені судом.

Жоден зі свідків не вказував, що ОСОБА_1 виражалася грубою нецензурною лайкою на адресу потерпілої ОСОБА_2 .

Крім того, з письмових пояснень потерпілої слідує, що донька ОСОБА_1 виражалася на її адресу нецензурною лайкою. Після чого вони пішли в ліфт, ОСОБА_2 прослідувала за ними, двері ліфту стали зачинятися, та донька ОСОБА_1 бризнула газовим балончиком в обличчя її чоловіку.

Крім того, як пояснював ОСОБА_5 саме донька ОСОБА_1 застосовувала газовий балончик.

Чинним законодавством встановлена індивідуальна відповідальність, а тому мати не може відповідати за дії своєю повнолітньої доньки.

Відповідно до статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Конституційний Суд України у пункті 4.2 рішення від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 зазначив, що згідно з частиною другою статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Необхідність індивідуалізації адміністративної відповідальності передбачена частиною другою статті 33 Кодексу, якою визначено, що при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. У Кодексі конкретизовано й інші конституційні принципи, зокрема принцип рівності громадян перед законом (стаття 248).

Кодексом закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з наведеними конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту вказаних осіб. У контексті питання, що розглядається, Конституційний Суд України враховує положення статей 9, 33, 248, 268 Кодексу. За змістом статті 9 Кодексу саме винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність суб`єкта адміністративної відповідальності є однією з ознак адміністративного правопорушення (проступку). Статтею 268 Кодексу встановлено перелік прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема: особа має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права; справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення (пункт 1 статті 247); справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці (частина перша статті 249); оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252) тощо. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Жоден зі свідків не підтвердив, що ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

З формулювання фабули, слідує, що 23 вересня 2022 року о 19 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись у дворі будинку АДРЕСА_2 висловлювалась на адресу мешканців будинку нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, проте поліцейський не встановив хто саме з мешканців будинку є потерпілим, в протоколі потерпілою зазначена лише ОСОБА_2 , проте жоден зі свідків не підтвердив, що ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

В матеріалах справи наявні пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , та ОСОБА_2 .

В будь-яких інших мешканців будинку працівником поліції пояснення не відбиралися, в свою чергу суд не може за власною ініціативою відшукувати докази винуватості особи.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що вважає себе потерпілим, оскільки 23.09.2022 року о 19-00 год. він вийшов у двір будинку АДРЕСА_2 , де проходили збори мешканців будинку, находячись біля під`їзду ОСОБА_1 на ґрунті особистих неприязних відносин балончиком бризнула йому в обличчя та направилась в будинок. При цьому ніякої розмови з нею не було.

Слід зазначити, що такі дії як розпилювання в напрямку особи газовим балончиком не охоплюються диспозицією статті 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 443454, складеного 27 вересня 2022 року в м. Запоріжжя, ст. ДОП СП ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області майором поліції Сазоновим Віталієм Валерійовичем, проте що 23 вересня 2022 року о 19 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись у дворі будинку АДРЕСА_2 висловлювалась на адресу мешканців будинку нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.

В матеріалах справи відсутні докази того, що 23 вересня 2022 року о 19 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись у дворі будинку АДРЕСА_2 висловлювалась на адресу мешканців будинку нецензурною лайкою чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тобто обставини викладені в протоколі не знайшли свого підтвердження при розгляді справи.

Сам протокол про адміністративне правопорушення не може слугувати доказом в даній справі в розумінні вимог ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення не розкрита суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Зібрані працівником поліції докази суперечать фактичним обставинам зазначеним в протоколі про адміністративне правопорушення.

Доповідна записка, супровідний лист, заява від мешканців кооперативного будинку, фототаблиця, копія паспорту ОСОБА_1 , не є доказом винуватості особи у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Інших доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП суду не надано.

Застосування газового балончика відноситься до спеціальних засобів самооборони.

В Україні діє Положення про порядок продажу, придбання, реєстрації, обліку і застосування спеціальних засобів самооборони, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1993 р. N 706 (далі Положення).

Відповідно до пункту 1 Положення - це Положення визначає порядок виготовлення, реалізації (продажу) суб`єктами підприємницької діяльності спеціальних засобів самооборони, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії, а також їх придбання, реєстрації, обліку, зберігання (носіння) і застосування громадянами та юридичними особами.

Відповідно до пункту 2 Положення, до спеціальних засобів самооборони, заряджених речовинами сльозоточивої та дратівної дії (спеціальні засоби самооборони), дозволених до виготовлення, реалізації (продажу), придбання, реєстрації, обліку, зберігання (носіння) і застосування, належать, зокрема упаковки з аерозолями сльозоточивої та дратівної дії (газові балончики).

Відповідно до пункту 30 Положення, спеціальні засоби самооборони, заряджені речовинами сльозоточивої та дратівної дії, застосовуються громадянами: - для захисту від злочинних посягань на своє життя і здоров`я, житло та майно чи життя і здоров`я, житло та майно інших громадян; - для захисту від нападу на приміщення організації, установи та суб`єкта підприємницької діяльності, де вони працюють; - для затримання особи, яка вчинила кримінальне правопорушення і намагається втекти або вчинити опір, з наступною передачею її працівникам органів внутрішніх справ.

Перед застосуванням спеціальних засобів самооборони громадянин якщо є можливість, зобов`язаний попередити нападника про свій намір їх застосувати.

Якщо внаслідок застосування спеціальних засобів самооборони нападникові заподіяно тілесні ушкодження або він помер, громадянин, що застосував такі засоби, зобов`язаний негайно викликати карету швидкої медичної допомоги, вжити заходів до забезпечення охорони місця події та сповістити про це прокурора або орган досудового розслідування.

Відповідно до пункту 32 Положення, посадові особи та громадяни, що порушили встановлений порядок виготовлення, реалізації (продажу), придбання, реєстрації, обліку та застосування спеціальних засобів самооборони, притягуються до відповідальності у порядку, встановленому чинним законодавством України.

В Кодексі України про адміністративні правопорушення міститься окрема стаття, яка встановлює адміністративну відповідальність за порушення правил застосування спеціальних засобів самооборони.

Уповноважена особа на складання протоколу про адміністративне правопорушення за такою статтею протокол не складала.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Вважаю, що за встановлених судом обставин, уповноваженою на складання протоколу особою не доведено достатніх підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з вищевикладеного вважаю, що у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 254, 280 283-285 КУпАП суддя, -

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Л.В. Петренко

Постанова набрала законної сили "___"_____________ 20___рік

Дата видачі постанови "___"_____________ 20___рік