Справа № 211/3357/22
Провадження № 3/211/1952/22
ПОСТАНОВА

іменем України

10 листопада 2022 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рога Дніпропетровської області Середня Н.Г., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за статтею 124 КУпАП,-

встановив:

10 вересня 2022 року о 18-20 годині, в Дніпропетровській області, м. Кривий Ріг, Довгинцівський район, перехрестя вул. Апостолівська та вул. Ковровська, водій ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом Mercedes-Benz Sprinter 213 СДІ н.з. НОМЕР_1 , був неуважним, не слідкував за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, перед поворотом на перехресті ліворуч не переконався, що це буде безпечним та не створить перешкоду для руху іншим учасникам руху, внаслідок чого допустив зіткнення з транспортним засобом Mercedes-Benz Vito 114 н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_2 . Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження, що призвело до матеріальних збитків.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав суду письмові пояснення, згідно яких вину у скоєному ДТП не визнає, винним вважає водія ОСОБА_2 10.09.2022 року приблизно о 18-20 год. він рухався по вул. Апостолівська в напрямку вул. Ковровська в м. Кривий Ріг. На перехресті з вул. Ковровська йому необхідно було виконати поворот ліворуч. Він завчасно включив лівий сигнал повороту та впевнившись у відсутності перешкод почав виконувати маневр повороту. В процесі його виконання він відчув удар у лівій бік свого автомобіля. Коли вийшов з автомобіля він побачив, що автомобіль Mercedes-Benz Vito, який їхав позаду нього, почав обгін його автомобіля на перехресті, внаслідок чого і сталася дорожньо-транспортна пригода.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КупАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до частини 1 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Відповідно до статті 280 КУпАП, під час розгляду справи суд має вирішити: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона відповідальності. Зазначенні питання під час розгляду справи суд має вирішувати з аналізу наявних по справі доказів, у відповідності до ст. 252 КУпАП. Тобто усі кваліфікуючі ознаки правопорушення, як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони мають доводитися певними доказами та мати своє відображення у певних документах, які складаються на місці вчинення правопорушення із дотриманням вимог відповідних інструкції.

Згідно статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вимогами відповідно статті 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх доказів.

Пунктом 2.3.б) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 р. № 1306 (далі ПДР) встановлено, що для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Відповідно до пункту 10.1 ПДР України, перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Статтею 124 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Постановою суду від 10 листопада 2022 року по справі № 211/3358/22 (провадження №3/211/1953) водія транспортного засобу Mercedes-Benz Vito 114 н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, що мало місце 10.09.2022 за його та ОСОБА_1 участю. Згідно наданих суду письмових пояснень водія ОСОБА_2 , він вину у скоєному ДТП визнав.

Так, враховуючи встановлені в ході розгляду адміністративного матеріалу обставини вбачається, що у діях ОСОБА_1 відсутні порушення передбачені п. 2.3б), 10.1 ПДР, які б були у причинному зв`язку зі створенням аварійної обстановки та настанням дорожньо-транспортної пригоди.

Згідно статті 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин враховуючи викладене, провадження по справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 213, 221, 247, 248, 249, 252, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

провадження по справі у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за статтею 124 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в десятиденний строк з дня винесення постанови.

Суддя: Н. Г. Середня