Справа №949/555/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2022 року м.Дубровиця

Суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого приватним підприємцем, проживаючого по АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 17 травня 2006 року Дубровицьким РВ УМВС України в Рівненській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу №963/17-00-00-07-05 від 24 травня 2022 року, ОСОБА_1 17 травня 2022 року о 15-58 год. порушив встановлений законодавством порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: проведення розрахункової операції через РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, чим порушив п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", згідно акту "001272 від 17 травня 2022 року.

До початку розгляду справи від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, у яких він свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1КУпАП не визнає та просить провадження у справі відносно нього закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. У своїх поясненнях ОСОБА_1 вказує, що він не погодився з висновками, які зазначені в акті фактичної перевірки від 17 травня 2022 року, оскільки за результатами перевірки, податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення №05 від 07 червня 2022 року, яким відносно нього застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) за порушення законодавства про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 5100,00 грн. Проте, вказане податкове повідомлення - рішення він оскаржив до Рівненського окружного адміністративного суду, яким 21 червня 2022 року було відкрито провадження у справі за його позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень. Враховуючи, що на даний час податкові повідомлення-рішення оскаржуються, висновки посадової особи Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України, які викладені у протоколі до завершення процедури оскарження податкового повідомлення - рішення є передчасними, а тому його вина у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення є недоведеною.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

Дослідивши всебічно, повно та об`єктивно обставини вчиненого адміністративного правопорушення і обґрунтовано перевіривши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він криє в собі: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону. Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить свій прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом. У багатьох випадках вона залежить від місця, часу, обставин і способу скоєння адміністративного правопорушення, а також від причинного зв`язку між діянням і шкідливими наслідками цього діяння, вчинення протиправного діяння в минулому, його системності. Законодавство про адміністративні правопорушення охоплює саме ці елементи змісту об`єктивної сторони адміністративного правопорушення. Відсутність будь-якого з елементів ознак складу правопорушення виключає відповідальність.

Диспозиція ч.1 ст.155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно до п. 11 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Об`єктом правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу. Суб`єктами правопорушень можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Судом встановлено, що на підставі наказу Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України №594-п від 10 травня 2022 року, проведено фактичну перевірку в кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 (а.с.13).

Відповідно до акту фактичної перевірки Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України №1376/Ж5/17-00-07-05-17/ від 17 травня 2022 року, встановлено факт роздрібної торгівлі алкогольними напоями без придбання відповідної ліцензії, а також не забезпечення використання режиму попереднього програмування в РРО коду товарної підкатегорії, згідно з УКТ ЗЕД, що є порушенням п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" та ст.15 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" (а.с.2-3).

07 червня 2022 року Головним управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України, на підставі акту №1376/Ж5/17-00-07-05-17/ від 17 травня 2022 року, яким встановлено порушення п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а саме: не забезпечення режиму попереднього програмування в РРО обліку кількості товарів, прийнято податкове повідомлення - рішення №05, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) за порушення застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 5100,00 грн. (а.с.16-17).

Не погодившись із висновками викладеними у акті фактичної перевірки та податковому повідомленні - рішенні, ФОП ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду по справі №460/18962/22 від 21 червня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по даній справі (а.с.18-19).

Згідно п.56.15 ст.56 Податкового кодексу України скарга, подана із дотриманням строків зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається не узгодженою.

Відповідно до п.56.22 ст.56 Податкового кодексу України, якщо платник податків оскаржує рішення контролюючого органу в адміністративному порядку та/або до суду, повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків не може ґрунтуватися виключно на цьому рішенні контролюючого органу до закінчення процедури адміністративного оскарження або до остаточного вирішення справи судом.

Істотною ознакою презумпції невинуватості, що закріплена статті 7 КУпАП є те, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні протиправного діяння. З цього випливає, що обов`язок доводити вину особи покладається на обвинувача, тобто на органи та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до п. 39 постанови Верховного Суду від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» ( рішення ЄСзПЛ «Авшар проти Туреччини» ). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа " Коробов проти України " № 39598 / 03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v.the UnitedKingdom ), п. 161, Series A заява № 25).

Судом встановлено, що єдиним доказом на підтвердження обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП є долучений до протоколу акт фактичної перевірки №1376/Ж5/17-00-07-05-17/ від 17 травня 2022 року (а.с.2-3). Проте, на даний час проводиться процедура оскарження податкового повідомлення-рішення за складеним у даній справі актом фактичної перевірки, тому висновки, які викладені в акті фактичної перевірки залишаються досі неузгодженими.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення є похідним від акту фактичної перевірки, а тому до остаточного вирішення спору в порядку адміністративного судочинства, складений працівниками податкового органу акт фактичної перевірки, не може бути підставою для висновку про наявність в діях посадової особи платника податку вини в формі умислу або необережності, і відповідно бути підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності, а тому висновки посадової особи Головного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, до завершення процедури оскарження податкового повідомлення, є передчасними, а тому фактично подія та склад правопорушення на час розгляду справи в суді не встановлені.

Разом із тим, оскільки Конституцією України передбачено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, особа не може бути визнана винуватою доки її вину не буде доведено в установленому законом порядку, при тому, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд приходить до висновку, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП, не може бути підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності, а тому провадження в даній справі слід закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.284,287,294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, її захисником до Рівненського апеляційного суду через Дубровицький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:підпис

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя Дубровицького

районного суду Оборонова І.В.