Справа № 136/1828/22
провадження №3/136/733/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Іванця О.Д., секретаря судового засідання Белінської С.І., за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора Шимонюк М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Липовець справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомо, уродженця с. Струтинка Липовецького району Вінницької області, з вищою освітою, працюючого заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Липовецької міської ради, що проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст.185-8 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

На розгляд суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-8 КУпАП.

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 21.11.2022 слідує, що Немирівською окружною прокуратурою з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави у суді в сфері державної та комунальної власності опрацьовано відкриті джерела, у тому числі дані офіційного порталу Уповноваженого органу з питань закупівель «РrоZоrrо-продажі». Установлено, що 23.10.2020 між Нападівською сільською радою Липовецького району та приватним сільськогосподарським підприємством «Агрофірма Нападівська» укладено договір купівлі продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі будинку побуту, який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 857,5 кв.м. Вивченням змісту договору купівлі-продажу установлено, що згідно з довідкою виданою Нападівською сільською радою Липовецького району Вінницької області від 20.07.2020 № 02-22/51, станом на 01.07.2020 проіндексована балансова вартість нежитлової будівлі, що відчужується становить 235 000 грн 00 коп. У вільному доступі, а саме на офіційному порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «РrоZоrrо-продажі» наявний ряд документів, які стосуються проведеної закупівлі, водночас відсутні рішення Нападівської сільської ради «Про надання дозволу на відчуження комунального майна та затвердження переліку об`єктів, що підлягають приватизації», рішення Нападівської сільської ради «Про затвердження протоколу результатів електронного аукціону UА-Р8-2020-09-09-000132-3», протоколу про результати електронного аукціону UА-Р8-2020-09-09-000132-3, рішення Нападівської сільської ради «Про затвердження умов продажу об`єкта малої приватизації», умови продажу об`єкта малої приватизації, технічного паспорту на запитуваний об`єкт нерухомості, рішення про затвердження програми приватизації об`єктів малої приватизації, договір із суб`єктами оціночної діяльності, яким надано право на проведення експертної оцінки комунального майна, укладеного Нападівською сільською радою, рішення органу місцевого самоврядування про затвердження переліку об`єктів, що підлягають приватизації.

Крім того, оглядом веб-порталу не установлено чи проводилась незалежна оцінка майна, а саме нежитлової будівлі будинку побуту, який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 857,5 кв.м, в силу вимог положень ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Також, неможливо встановити чи оформлено в установленому законом порядку право користування земельної ділянки за місцем розташування запитуваного нерухомого майна, своєчасність сплати обов`язкових платежів за її користування, наявність заборгованості.

Зазначені порушення вимог Закону, допущені під час проведення закупівлі, можуть свідчити про порушення інтересів держави, а саме: незаконне відчуження комунального майна, а також користування земельною ділянкою під цим майном за відсутністю правовстановлюючих документів.

Таким чином, зазначені обставини та вимоги закону надали підстави окружній прокуратурі здійснювати представництво інтересів держави у суді у сфері державної та комунальної власності.

У зв`язку з чим, керівником Немирівської окружної прокуратури на підставі абзацу 4 частини 4 статті ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, 13.10.2022 за № 54-3004 вих-22 на адресу Липовецької міської ради скеровано запит про надання інформації та відповідних документів.

У наданні копій вищевказаних документів та інформації листом від 15.11.2022 № 02-42/1421 за підписом в.о. міського голови, заступника голови Липовецької міської ради ОСОБА_1 було відмовлено.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Разом з цим, заступник міського голови Липовецької міської ради ОСОБА_1 , діючи усупереч вимогам ст. 19 Конституції України, абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» не виконав законну вимогу керівника Немирівської окружної прокуратури від 13.10.2022 за № 54-3004 вих-22 про надання інформації та копій документів та відмовив у їх наданні листом від 15.11.2022 №02-42/1421.

Дії щодо невиконання законних вимог керівника Немирівської окружної прокуратури, які полягали у необґрунтованій відмові у наданні ОСОБА_1 запитуваної інформації та копій документів, утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_1 , на думку прокурора, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: невиконання посадовою особою законних вимог прокурора.

До початку розгляду справи 13.12.2022 ОСОБА_1 подав до суду письмові пояснення, в яких виклав обставини, що стали підставою складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, просив суд закрити провадження з підстав передбачених п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП. У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, від дачі показів відмовився, та просив взяти до уваги його письмові пояснення, які він в повному обсязі підтверджує та доповнити їх не може.

Прокурор Шимонюк М.М. у судовому засіданні наполягала на притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Свідок ОСОБА_2 , яка є начальником відділу юридичного забезпечення Липовецької міської ради у судовому засідання надала аналогічні пояснення з письмовими поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Суд, з огляду на встановлені обставини, вирішуючи питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-8 КУпАП, виходить із наступних норм права та мотивів їх застосування.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Склад правопорушення містить в собі: об`єкт; об`єктивну сторону; суб`єкт; суб`єктивну сторону. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно встановити наявність об`єктивної та суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Суд зауважує, що у протоколі від 21.11.2022 дії ОСОБА_1 кваліфіковано як невиконання посадовою особою законних вимог прокурора, за що передбачено відповідальність за ч. 1 ст. 185-8 КУпАП.

Як визначено ст. 185-8 КУпАП передбачається адміністративна відповідальність за невиконання посадовою особою законних вимог прокурора, яке тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Ухилення від виконання законних вимог прокурора щодо прибуття в орган прокуратури, - тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Однак, судячи з адміністративного матеріалу, обставини, що викладені керівником прокуратури у протоколі від 21.11.2022 не узгоджуються із обставинами, що зазначені у письмових поясненнях особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що ознайомившись зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення від 21.11.2022, складеного керівником Немирівської окружної прокуратури Петрашем Ростиславом Івановичем, вважає, що його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-8 КУпАП не доведена належними доказами та в його діях відсутній склад даного правопорушення, з огляду на наступне.

17.10.2022 на адресу Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області надійшов запит Немирівської окружної прокуратури від 13.10.2022 №54/-3004 вих-22, в якому останній, зіславшись на мету встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, просив надати визначені у листі документи.

Вивчивши зміст та правомірність вищевказаного запиту було встановлено недотримання прокурором законодавчої вимоги щодо підтвердження підстав для представництва інтересів держави в суді, що є порушенням принципу дотримання балансу інтересів. Натомість, міська рада у своєму листу від 15.11.2022 №02-42/1421 просила органи прокуратури, під час формулювання запиту, наводити виключні підстави для представництва інтересів держави із посиланням на норми чинного законодавства з метою можливості органом місцевого самоврядування надати запитувану інформацію.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципами місцевого самоврядування відповідно до ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є у тому числі принцип правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб.

Абсолютно не спростовуючи можливості прокуратури представляти інтереси держави в суді, слід звернути увагу на підстави для такого представництва, визначені ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697), та обов`язок прокурора обґрунтувати такі підстави для представництва.

Також, закріплені цими нормами повноваження прокурора мають реалізовуватися лише в межах виконання функцій, передбачених ст. 2 Закону №1697, згідно з якою на прокуратуру України покладаються: підтримання державного обвинувачення в суді; представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України; нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Згідно з ч. 3 вказаної статті на прокуратуру не можуть покладатися функції, не передбачені Конституцією України і цим Законом.

Відповідно до вимог ч.3 ст.23 Закону №1697 прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Тобто вказана норма закону передбачає вичерпний перелік підстав повноважень прокурора для представництва в суді.

Ознайомившись зі змістом запиту прокурора від 13.10.2022 за № 54-3004 вих-22 на адресу Липовецької міської ради про надання інформації та відповідних документів варто звернути увагу на те, що вищезгаданий запит прокуратури не містять зазначення, який саме державний інтерес потребує прокурорського захисту в судовому порядку: захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо, як того вимагає чинне законодавство (п. 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.99 № 3-рп/99).

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оцінним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Запит органів прокурора відповіді на зазначені питання не дає.

Крім того, із запиту не вбачається означення органу, який не здійснює чи неналежним чином здійснює захист інтересів держави або відсутність такого органу взагалі.

З огляду на позицію Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (ст. 131-1 Конституції України).

Недотримання прокурором законодавчої вимоги щодо підтвердження підстав для представництва інтересів держави в суді є порушенням принципу дотримання балансу інтересів.

Представництво прокурором інтересів громадянина та держави, повинно бути обґрунтованим і підтвердженим, ця функція за своєю суттю не може бути прихованим загальним наглядом. Прокурор вправі запитувати інформацію лише з метою виконання функцій представництва інтересів громадянина чи держави в суді і тільки у порядку визначеному законом.

У відносинах прокуратура з органами місцевого самоврядування має дотримуватись принцип паритетності (рівності), а не контролю та підпорядкованості. Наглядова функція прокуратури над органами місцевого самоврядування виключена із повноважень прокуратури.

З огляду на те, що орган місцевого самоврядування є самостійним суб`єктом в сфері роботи з інформацією, кожного разу вони мають аналізувати правові підстави та правомірність запиту.

Слід звернути увагу, що прокурор не може відшукувати приводи для можливого представництва, шляхом запитів на інформацію, він повинен мати цей привід вже на час скерування запиту.

Із долученого запиту вбачається, що прокурорський запит мав на меті «встановлення наявності підстав для представництва». Тобто, фактично мали місце запити в рамках прихованого загального нагляду, а не реальної мети захисту порушених, не визнаних чи оспорюваних прав громадянина чи держави.

Аналізуючи зміст ч.1 ст.185-8 КУпАП слід дійти висновку, що обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони вказаного правопорушення є форма вини у вигляді прямого умислу. Тобто при складанні вищезазначеного протоколу про адміністративні правопорушення прокурор був зобов`язаний довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення прямого умислу на невиконання посадовою особою законних вимог прокурора.

В той же час, аналізуючи зміст листа від 15.11.2022 №02-42/1421, підписаного виконуючим обов`язки міського голови Дужим В.В. про наслідки розгляду запиту прокурора можна зробити висновок, що він не містить відмови у наданні запитуваної інформації та документів, а містить прохання під час формулювання запиту наводити підстави для представництва інтересів держави із посиланням на відповідні норми чинного законодавства з метою можливості органом місцевого самоврядування своєчасного надання запитуваної інформації.

За таких обставин, у суду є обґрунтовані сумніви щодо істинності обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-8 КУпАП, при цьому суд зауважує, що в силу ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній умисел на невиконання законних вимог прокурора, а одже і склад адміністративного правопорушення, яке йому інкримінується.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, а тому в силу п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 185-8 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 6, 9, 2324, 3335, ч.1 ст.185-8, ст.ст. 221, 247 ч.1 п.7, 251252, 276, 283284, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст.185-8 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді в справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 КУпАП.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10-ти днів із дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо в поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Липовецький районний суд Вінницької області.

Суддя О.Д. Іванець