Справа №: 297/3404/22

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2022 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Ільтьо І. І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 прикордонного загону імені героїв Карпатської Січі про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканку АДРЕСА_1 , не працюючу, громадянку України,

за ч.1 ст.204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

29 жовтня 2022 року о 14:10 год., в міжнародному пункті пропуску «Косино» на в`їзд в Україну прибула громадянка України ОСОБА_2 , яка на паспортний контроль пред`явила паспорт громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_2 . Під час внесення інформації до ПТК АПК «Гарт 1/П» відбулося спрацювання БД «Ризик Перетин», за наявною у міжвідомчій базі даних інформації було встановлено, що дана громадянка України має в користуванні закордонний паспорт, виданий на установчі дані громадянки Угорщини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 закордонний паспорт НОМЕР_3 з використанням якого, громадянку України ОСОБА_2 виїхала з території України 29.07.2022 року в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Косино».

Своїми діями ОСОБА_2 порушила вимоги ст. ст. 2, 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» від 01.10.2016 року, визначених п. 2 Правил перетинання державного кордону України, затверджених Кабінетом Міністрів України у Постанові від 27.01.1995 року № 57, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_4 не з`явилася, однак її захисник подав пояснення, згідно якого вину ОСОБА_4 у вчиненні даного правопорушення не визнав та зазначив, що остання дійсно є громадянкою України та Угорщини та має паспорти для закордонних поїздок як громадянки України, так і громадянки Угорщини. Просив закрити справу про адміністративне правопорушення, оскільки в діях ОСОБА_4 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, оскільки закордонний паспорт громадянина Угорщини не є підробленим документом чи таким, що містить недостовірні відомості про особу.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Диспозицією статті 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу чи без дозволу відповідних органів влади.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано за якою саме кваліфікуючою ознакою ч.1 ст. 204-1 КУпАП ОСОБА_4 вчинила правопорушення.

При цьому посадова особа ДПС, яка склала протокол про адміністративне правопорушення вважає, що ОСОБА_4 як громадянка України не вправі була подавати паспорт громадянки Угорщини, і таким чином дійшовши висновку, що ОСОБА_4 намагалася перетнути кордон України без відповідних документів, чим вважала, що ОСОБА_4 скоїла правопорушення, передбачене ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Суд не може погодитися з таким висновком і вважає, що трактування вимог закону про вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП є помилковим та необґрунтованим.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 248 КУпАП визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_4 , виїхала з України на підставі документів, які надають їй право в`їзду в України, а саме закордонного паспорту громадянина Угорщини.

З наданих суду документів убачається, що ОСОБА_4 є громадянкою Угорщини, має паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_3 , з терміном дії з 16.06.2017 року по 07.01.2023 року, зазначеним паспортом користується як громадянка Угорщини.

Отже, 29 жовтня 2022 року ОСОБА_4 при перетині кордону подала належний правовстановлюючий документ.

Посадовими особа ДПС безпідставно піддано сумніву справжність паспорта громадянки Угорщини, а відтак і її право на перетин кордону.

Таким чином, висновок інспектора прикордонного контролю про те, що ОСОБА_4 перетнула кордон України без відповідних документів не ґрунтується на фактичних обставинах справи.

Також суд звертає увагу, що тлумачення громадянства із запереченнями його множинності суперечить принципам Європейської Конвенції "Про громадянство" від 06.11.1997 року (ратифікованою Україною Законом від 20.09.2006), згідно якої Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема, ст. 17, відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави-учаcниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

З наведених підстав, суд приходить до висновку про відсутність складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-1 КУпАП. Тому провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 247 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі відносно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності протягом десяти днів з дня винесення постанови через Берегівський районний суд до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Іван ІЛЬТЬО