Справа № 183/7464/22
№ 3/183/3432/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2022 року суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гузоватий О.І., за участю захисника Волок Ю.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Піщанка Новомосковського району Дніпропетровської області, громадянина України, працюючого слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 24 від 28.09.2022 ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, за таких обставин: Комісією Управління СБУ у Дніпропетровській області встановлено, що у порушення вимог статті 28 Закону України «Про державну таємницю» та п. 116 вимог «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939 (далі - Порядок-939), громадянин ОСОБА_1 , якому надано допуск і доступ до державної таємниці не додержався вимог законодавства про державну таємницю та не виконав відповідні вимоги режиму секретності, які впроваджені у Новомосковському РВП, у частині користування та збереження матеріальними носіями секретної інформації (далі - МНСІ).

Так, у порушення вимог п. 360 Порядку-939, ОСОБА_1 не зазначив гриф секретності на обкладинках номенклатурних секретних справ (№ 10/2022, розпочата та № 9/2022, розпочата 16.08.2022), які він веде, відповідно до найвищого ступеня секретності відомостей, що містяться у документах, які у них зберігаються, а саме «Таємно». З огляду на викладене, зазначені справи не мають відповідного грифа секретності, що може зумовити доступ до них осіб, які не мають допуску до державної таємниці.

При цьому ОСОБА_1 у порушення вимог п. п. 116, 364 Порядку-939 своєчасно не долучив до відповідних справ секретні документи вх. № 47/311т від 19.08.2022, 47/34ІТ від 06.09.2022, вх. № 47/340т від 06.09.2022 з позначками про їх виконання. Таким чином, зазначені секретні документи протягом тривалого часу зберігаються не підшитими.

В суд ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином повідомленим про місце та час розгляду справи. Разом із тим, в судовому засіданні 20.12.2022 його захисник Волок Ю.В. просила вказану справу розглядати за відсутності ОСОБА_1 . Тому, суд на підставі ст. 268 КУпАП вирішив розглядати справу без участі ОСОБА_1 .

В судовому засіданні захисник Волок Ю.В. пояснила, що з протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 , не погоджується, вважаючи його необґрунтованим, водночас сам ОСОБА_1 не визнає свою вину в інкримінованому йому правопорушенні та вважає, що в його діях відсутній склад та подія адміністративного правопорушення. Свою позицію згідно з письмовими запереченнями, підготовленими разом із захисником ОСОБА_1 адвокатом Радільчук Н.І., обґрунтувала тим, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 оформлений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а саме в ньому відсутні відомості про сповіщення ОСОБА_1 про час розгляду справи судом; зазначена дата виявлення правопорушення, але відсутня дата і час його вчинення, у зв`язку з чим не можливо достовірно визначити час вчинення самого правопорушення та дотримання строків притягнення до адміністративної відповідальності згідно з вимогами ст. 38 КУпАП. До того ж, у протоколі не зазначена форма вини (умисна чи з необережності), що є недотриманням ВОДТ УСБУ в Дніпропетровській області при складанні протоколу вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП. Крім того, як убачається з витягу Акту перевірки, він датований 10.10.2022, а сам протокол про адміністративне правопорушення складений 28.09.2022, що передувало оформленню самої перевірки, за результатами якої можливо було би прийняти рішення про наявність чи відсутність порушень.При ознайомлені з матеріалами справи, долучених до протоколу про адміністративне правопорушення, захисником встановлено, що Порядок № 939, порушення положень якого ставиться у вину ОСОБА_1 , відсутній у відритому доступі, тому ознайомитися з його змістом неможливо, оскільки згідно з відомостями з офіційного сайту Служби Безпеки України, він є документом, який має гриф обмеженого доступу. Таким чином, захисник посилаючись на істотні порушення вимог діючого законодавства при складанні відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, просить закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Судом безпосередньо дослідженні докази, які надані на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, а саме: протокол про адміністративне правопорушення; витяг з наказу від 29.01.2022 № 31 о/с про переміщення ОСОБА_1 на посаду слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області; витяг з наказу від 04.03.2021 № 8д про надання старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 доступу до державної таємниці; письмове зобов`язання ОСОБА_1 у зв`язку з доступом до державної таємниці від 04.03.2021; посадову інструкцію слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Харченка Р.В.; витяг з акту перевірки стану охорони державної таємниці у Новомосковському РВП ГУНП в Дніпропетровській області (№ 55/16-2858дск-вих від 10.10.2022); витяг з «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 № 939.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, з огляду на таке.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення. Разом із тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися принципом презумпції невинуватості, закріпленим у ст. 62 Конституції України, відповідно до якого тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 Розділу ІІ Інструкції про порядок оформлення в Службі безпеки України матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Центрального управління СБУ від 22.03.2017 №173, у випадку виявлення факту вчинення адміністративного правопорушення уповноважені посадові особи складають протокол про адміністративне правопорушення із зазначенням у ньому відомостей відповідно до частини першої статті 256 КУпАП та збирають докази (стаття 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, за змістом вищевказаних вимог закону, протокол про адміністративне правопорушення має обов`язково містити дані щодо місця, часу вчинення і суті адміністративного правопорушення.

Разом із тим, аналізуючи складений протокол в розділі суть адміністративного правопорушення зазначена дата виявлення правопорушення, але відсутня дата і час його вчинення, у зв`язку з чим неможливо достовірно визначити час вчинення самого правопорушення та дотримання строків притягнення до адміністративної відповідальності згідно з вимогами ст. 38 КУпАП.

Пунктом 6 частини 1 статті 212-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про державну таємницю, а саме: невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.

Таким чином, у протоколі № 24 від 28.09.2022 зазначено, що 28.09.2022 працівниками СБУ було виявлено факт вчинення адміністративного правопорушення слідчим слідчого відділу Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області Харченком Р.В., але не зазначено в протоколі точної дати та часу коли саме ОСОБА_1 було допущено правопорушення, передбачене п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.

Також слід зазначити, що розділом ІV Інструкції про порядок здійснення Службою безпеки України контролю за додержанням порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, затвердженої наказом Центрального управління Служби безпеки України від 18 серпня 2017 року за № 471, встановлено порядок оформлення результатів проведення перевірки, відповідно до якого за результатами перевірки члени комісії складають довідки з відповідями на питання, що ними вивчалися, та описом виявлених порушень. Зазначені довідки надаються голові комісії. Голова комісії або визначений ним член комісії здійснює узагальнення довідок членів комісії та складає акт перевірки стану обігу документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни. Акт перевірки складається у строк до п`яти робочих днів після останнього дня перевірки. При обчисленні вказаного строку останній день перевірки до уваги не береться. Інформація, що викладається в акті перевірки, має бути достовірною, повною, містити посилання на реєстраційні номери документів, що перевірялися, та містити норми законодавства у сфері захисту інформації з обмеженим доступом, які було порушено.

В порушення вимог вказаної Інструкції до матеріалів справи не додано акта проведення перевірки.

Окрім того суд звертає увагу, що у матеріалах справи міститься Витяг з акту перевірки стану охорони державної таємниці, який датований 10.10.2022, в той час як сам протокол про адміністративне правопорушення складений 28.09.2022, що передувало оформленню самої перевірки, за результатами якої можливо було би прийняти рішення про наявність чи відсутність порушень.Вказані обставини викликають обґрунтовані сумніви в достовірності та допустимості цього доказу.

Слід також зазначити, що диспозиція п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення. Але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто відсилає до інших норм права чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки осіб щодо забезпечення охорони державної таємниці та контролю за охороною державної таємниці. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обов`язковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом. Зокрема, конкретизований зміст зазначеного правопорушення розкривається у Порядку № 939.

Під час розгляду справи судом встановлено, що Порядок № 939, порушення положень якого ставиться у вину ОСОБА_1 , відсутній в матеріалах справи. Крім того, у відритому доступі ознайомитися з його змістом неможливо, оскільки згідно з відомостями з офіційного сайту Служби Безпеки України він є документом, який має гриф обмеження доступу.

Вищевказані обставини викликають обґрунтовані сумніви у достовірності складеного матеріалу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки в такому випадку, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, оцінюючи відповідно до ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, та враховуючи те, що під час судового розгляду обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не знайшли свого підтвердження, доходжу висновку про відсутність доказів порушення ОСОБА_1 вимог законодавства про державну таємницю та, відповідно, наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Розглянувши матеріали справи, керуючись статтями 212-2, 247 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено за наслідками розгляду справи по суті.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Гузоватий