Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________
Справа № 299/2014/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2022 року м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області А.А.Надопта, розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Відділу прикордонної служби «Вилок» 27 прикордонного загону імені Героїв Карпатської Січі Західного Регіонального Управління ДПС України відносно-

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого,

за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла справа про адміністративне правопорушення, запроваджена відносно ОСОБА_2 за ознаками ч.1 ст. 204-1 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ №007028 від 18.04.2022р.

За протоколом про адмінправопорушення, ОСОБА_2 звинувачується у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст.204-1 КУпАП, а саме, звинувачується у спробі незаконного перетину державного кордону з України в Угорщину в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Вилок» без відповідних документів у порушення вимог ст.2 Закону України «Про громадянство України», ст.2, 3 ЗУ «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», п.2 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених Постановою КМУ від 27.01.1995 №57.

Так, за змістом протоколу 18.04.2022р., близько 11.00 години прикордонним нарядом відділу прикордонної служби "Вилок" в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Вилок» (територія Вилоцької територіальної громади Берегівського району Закарпатської області) на виїзд з України до Угорщини слідував громадянин Угорщини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дипломатичний паспорт громадянина Угорщини серії НОМЕР_1 , виданий 03.12.2018р. органом BELUGYMINISZTER1UM. В ході проведення перевірки інформації було встановлено, що вищевказана особа являється громадянином України: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 , виданий 11.08.2020р. органом 2114.

У матеріалах справи міститься письмова заява ОСОБА_2 , у якій він просить розглядати справу без його участі. Про розгляд справи повідомлений належним чином, а відтак, оскільки він у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи призначеної на 22.04.2022р., повідомлений належним чином, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за його відсутності, що не може розцінюватись як порушення його прав, передбачених ст.268 КУпАП

Отже, вивчивши зміст протоколу, рапорт, дослідивши письмові докази у справі, суд прийшов до наступного.

Згідно до вимог ст.7 ч.1 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом, а у відповідності до вимог ст.245 цього закону завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.ст.33,280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд забов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопрушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_4 .Гуньоді кваліфіковано як спроба незаконного перетинання державного кордону України в пункті пропуску через державний кордон України без відповідних документів, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.204-1 КУпАП.

Суд приходить до переконання, що сукупність зібраних у справі та наданих суду доказів не дозволяє в достатній мірі з`ясувати та встановити відповідно до вимог КУпАП чи було вчинено адміністративне правопорушення особою, у справі не доведено ні події, а ні складу правопорушення, про вчинення якого складено протокол та у вчиненні якого звинувачено ОСОБА_2 .

Крім того, відсутні посилання чи будь-які інші відомості про те, що пред`явлений для паспортного контролю закордонний паспорт громадянина Угорщини серії серії НОМЕР_1 , виданий 03.12.2018р. органом BELUGYMINISZTER1UM, є недійсним чи таким, що містить недостовірні відомості, тобто таким, що не може використовуватись його власником на території України.

Між тим, відповідно до приципів Європейської Конвенції "Про громадянство" від 06.11.1997р. (ратифікованою Україною Законом від 20.09.2006), Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема, ст.17, відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави-учаcниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши досліджені докази за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд не встановив існування події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод .

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення .

Так, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011р.) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне обвинувачення для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.204-1 КУпАП .

Згідно ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в ЗВ`ЯЗКУ З адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У відповідності до п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст.204-1 КУпАП відносно ОСОБА_2 , підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю (недоведеністю) події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 251, 252, 247, 254-256, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст. 204-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 - закрити у зв`язку із відсутністю (недоведеністю) події і складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду.

СуддяА. А. Надопта