Справа № 386/781/22
Провадження № 3/386/388/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2022 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Гут Ю. О.

за участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.

прокурора Дубової Т.Є.

особи, яка притягується

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

адвоката Олішевського В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ матерали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Голованівськ Кіровоградської області, українки, гр. України, працюючої до 12.07.2021 року в.о директора КНП «Голованівська центральна районна лікарня», в даний час заступником голови Голованівської РДА, зареєстрована та проживаюча АДРЕСА_1 :

по ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В:

До Голованівського районного суду Кіровоградської області з Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протокол №97/22 від 28.06.2022 р. та протокол №96/22 від 28.06.2022 р. про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу № 97/22 від 28.06.2022року слідує, що ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування в розумінні ст. 45 Закону, а саме особою, зазначеною у підпункті «а» пункту» 1 частини першої статті 3 цього Закону, виконуючи обов`язки директора Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради 18.07.2020 не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, а саме наказом директора КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради №355-К від 14.07.2020 ОСОБА_1 призначено на посаду фахівця з державних закупівель. 17.07.2020 розпорядженням голови Голованівської районної ради Кіровоградської області Кучмія Б. останню призначено виконувачем обов`язки директора Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради з правом першого підпису фінансово-господарських, банківських документів і договорів даного КНП КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради, з 18.07.2020 до вирішення питання щодо призначення керівника даного КНП в установленому порядку та укладено з ОСОБА_1 контракт. 18.07.2020 в.о. директора підприємства ОСОБА_1 затверджує посадову інструкцію директора підприємства, з якою остання в цей же день ознайомлена під підпис. ОСОБА_1 , як в.о. директора підприємства, наділена організаційно-розпорядчим та адміністративно - господарськими повноваженнями і в розумінні п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є посадовою особою юридичної особи публічного права. Умови оплати праці керівника КП визначені визначені розпорядженням голови Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області від 25.05.2020 № 118 - р «Про умови оплати праці та затвердження Порядку преміювання керівника Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної державної адміністрації», яке передане до сфери управління Голованівської державної адміністрації. Так згідно пп. 1. п. 1 даного розпорядження передбачено - при укладанні контрактів з керівником комунального підприємства розмір посадового окладу встановлюється в наступному порядку: кратність - 5.0 до мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, залежно від середньооблікової чисельності- працівників в еквіваленті повної зайнятості на рік. Посадовий оклад керівника комунального підприємства змінюється у разі змін мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, відповідно до чинного законодавства України.

Тобто, керівниками Голованівської районної ради та Голованівської районної державної адміністрації розмір окладу в. о. директора комунального підприємства ОСОБА_1 не конкретизований, лише розпорядженням районної державної адміністрації від 25.05.2020 № 118 - р обумовлено кратність до мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, - 5.0, тобто в межах максимальної кратності, визначеною Постановою № 859.

Враховуючи, що оплата праці керівника комунального підприємства відноситься до сфери договірного регулювання, що передбачено статтею 97 Кодексу законів про працю України, врегулювання питання визначення посад, що належать до основної професії підприємства, може бути предметом колективного договору ст. 7 та 8 Закону України №Про колективні договори і угоди» від 01.07.1993 № 3356-ХП, нормативними документами не визначено посаду, яка відноситься до основної професії у лікарні. Проте, колективним договором між адміністрацією та трудовим колективним комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради на 2020-2025 роки, прийнятим на загальних зборах трудового колективу КНП «Голованівської ЦРЛ» та схваленим протоколом № 2 від 17.08.2020, працівника основної професії комунального підприємства не визначено.

Таким чином, внаслідок не встановлення засновником підприємства -Голованівською районною радою розміру посадового окладу в. о. директора Підприємства Бугаєнко О.П., визначення працівника основної професії комунального підприємства проведено безпосередньо ОСОБА_1 .

З метою регулювання умов оплати праці та розрахунку розміру посадового окладу директора Підприємства, 18.07.2020 в. о. директора Підприємства ОСОБА_1 видає наказ № 175 (далі - Наказ), яким визначає працівника основної професії Підприємства - лікар 10 тарифного розряду, посадовий оклад якого визначено штатним розписом Підприємства та може змінюватись у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, установленої законодавством.

За вищезазначених обставин, в. о. директора Підприємства ОСОБА_1 , перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів у порядку та строки, визначені Законом України «Про запобігання корупції, видала та підписала наказ № 175 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві», чим порушила вимоги вищевказаного Закону, за наступних обставин.

Разом з тим, бездіяльність ОСОБА_1 до та під час видання Наказу носить протиправний характер.

Аналізуючи події, що відбулися 18.07.2020 у зв`язку із прийняттям Рішення, а також положень вказаних вище нормативних актів можна дійти до висновків про та що у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, тобто ОСОБА_1 порушила вимоги п. п. 1,2 ч. 1 ст. 28, Закону, тобто не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а також не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів у спосіб та строки, визначені Законом, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 статті 172-7 КУпАП, що полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Крім того відповідно до протоколу № 96/22 від 28.06.2022 року слідує, що ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування в розумінні ст. 45 Закону, а саме особою, зазначеною у підпункті «а» пункту» 1 частини першої статті 3 цього Закону, виконуючи обов`язки директора Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради 18.07.2020 не виконала вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону, а саме наказом директора КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради №355-К від 14.07.2020 ОСОБА_1 призначено на посаду фахівця з державних закупівель. 17.07.2020 розпорядженням голови Голованівської районної ради Кіровоградської області Кучмія Б. останню призначено виконувачем обов`язки директора Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради з правом першого підпису фінансово-господарських, банківських документів і договорів даного КНП КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради, з 18.07.2020 до вирішення питання щодо призначення керівника даного КНП в установленому порядку та укладено з ОСОБА_1 контракт. 18.07.2020 в.о. директора підприємства ОСОБА_1 затверджує посадову інструкцію директора підприємства, з якою остання в цей же день ознайомлена під підпис. ОСОБА_1 , як в.о. директора підприємства, наділена організаційно-розпорядчим та адміністративно - господарськими повноваженнями і в розумінні п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є посадовою особою юридичної особи публічного права. Крім того, умови оплати праці керівника КП визначені визначені розпорядженням голови Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області від 25.05.2020 № 118 - р «Про умови оплати праці та затвердження Порядку преміювання керівника Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної державної адміністрації», яке передане до сфери управління Голованівської державної адміністрації. Так згідно пп. 1. п. 1 даного розпорядження передбачено - при укладанні контрактів з керівником комунального підприємства розмір посадового окладу встановлюється в наступному порядку: кратність - 5.0 до мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, залежно від середньооблікової чисельності- працівників в еквіваленті повної зайнятості на рік. Посадовий оклад керівника комунального підприємства змінюється у разі змін мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, відповідно до чинного законодавства України.

Тобто, керівниками Голованівської районної ради та Голованівської районної державної адміністрації розмір окладу в. о. директора комунального підприємства ОСОБА_1 не конкретизований, лише розпорядженням районної державної адміністрації від 25.05.2020 № 118 - р обумовлено кратність до мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, - 5.0, тобто в межах максимальної кратності, визначеною Постановою № 859.

Враховуючи, що оплата праці керівника комунального підприємства відноситься до сфери договірного регулювання, що передбачено статтею 97 Кодексу законів про працю України, врегулювання питання визначення посад, що належать до основної професії підприємства, може бути предметом колективного договору ст. 7 та 8 Закону України №Про колективні договори і угоди» від 01.07.1993 № 3356-ХП, нормативними документами не визначено посаду, яка відноситься до основної професії у лікарні. Проте, колективним договором між адміністрацією та трудовим колективним комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради на 2020-2025 роки, прийнятим на загальних зборах трудового колективу КНП «Голованівської ЦРЛ» та схваленим протоколом № 2 від 17.08.2020, працівника основної професії комунального підприємства не визначено.

Таким чином, внаслідок не встановлення засновником підприємства -Голованівською районною радою розміру посадового окладу в. о. директора Підприємства Бугаєнко О.П., визначення працівника основної професії комунального підприємства проведено безпосередньо ОСОБА_1 .

З метою регулювання умов оплати праці та розрахунку розміру посадового окладу директора Підприємства, 18.07.2020 в. о. директора Підприємства ОСОБА_1 видає наказ № 175 (далі - Наказ), яким визначає працівника основної професії Підприємства - лікар 10 тарифного розряду, посадовий оклад якого визначено штатним розписом Підприємства та може змінюватись у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, установленої законодавством.

Разом з тим, бездіяльність ОСОБА_1 до та під час видання Наказу носить протиправний характер.

Аналізуючи події, що відбулися 18.07.2020 у зв`язку із прийняттям Рішення, а також положень вказаних вище нормативних актів можна дійти до висновків про та що у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, тобто ОСОБА_1 порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28, Закону, щодо не вчинення дій та не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 статті 172-7 КУпАП, що полягає у вчиненні дій та прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Постановою суду від 04 жовтня 2022 року вказані справи об`єднано в одне провадження та присвоєно номер справи 386/781/22, провадження № 3/386/388/22.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , своєї вини у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, не визнала. Вказала, що правопорушень, які їй інкримінуються не вчиняла. Зазначила, що вона проживає в будинку АДРЕСА_1 . Вона ніяких протоколів про адміністративні правопорушення пов`язаних з корупцією по ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП складених відносно неї, працівниками Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, по пошті не отримувала. З адміністративними протоколами та всіма матеріалами справи ознайомлена своїм адвокатом. Зазначила, що 12 липня 2021 року працює на посаді заступника голова Голованівської РДА.

Адвокат Олішевський В.В. в судовому засіданні зазначив, що матеріалах справи відсутній належний і допустимий доказ, а саме наказ № 175 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві» який підписаний в.о.директора КНП «Голованівська центральна районна лікарня» ОСОБА_1 .

В матеріалах справи міститься ксерокопія вище зазначеного наказу, яка ні ким належно не завірена та не містить підпису ОСОБА_1 .

Матеріали адміністративної справи не містять належного засвідчення копії Наказу № 175 від 18.07.2020 року, що ставить під сумнів даний доказ.

В протоколах № 96/22, та № 97/22 від 28.06.2022 року, про адміністративне правопорушення, вказані анкетні дані ОСОБА_1 які не відповідають дійсності, та не є даними які відносяться до ОСОБА_1 .

Так в протоколах зазначено місце проживання, місце реєстрації : АДРЕСА_2 . Згідно довідки ЦНАП Голованівської селищної ради № 1218 від 14.09.2022 року, ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою : АДРЕСА_1 , з 26.08.2020 року і по даний час.

Також в протоколах зазначено місце роботи та посада : виконувач обов`язки директора КНП «Голованівська центральна районна лікарня».

Згідно розпорядження № 166-к від 12.07.2021 року, ОСОБА_1 працює заступником голови Голованівської районної державної адміністрації з 14.07.2021 року і по сьогоднішній час.

Дані обставини, які зазначені в протоколпх є суттєвими і не можуть бути виправлені чи внесені зміни під час судового розгляду справи.

Крім того, протоколи № 96/22, № 97/22 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надані до суду не в повному обсязі. В даних протоколах, згідно нумерації сторінок, відсутній аркуш № 11.

Протоколи № 96/22, № 97/22 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять відомостей про те що ОСОБА_1 було вручено дані протоколи. Дані протоколи також не містять запису про її відмову від підпису протоколу.

Крім того, протоколи № 96/22, № 97/22 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять відомостей про те що ОСОБА_1 було роз`яснено її права та обов`язки. Дані протоколи також не містять запису про її відмову від підпису про ознайомлення з правами.

Працівник поліції який складав протокол № 96/22, № 97/22 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , грубо порушив вимоги Наказу № 1376 від 06.11.2015 року «Про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за № 1496/27941.

При складанні протоколу, ОСОБА_1 не було належно роз`яснено і не забезпечено право на реальну правову допомогу адвоката, що є істотним процесуальним порушенням її права на правовий захист і ставить під сумнів доведеність вини правопорушника. Таке порушення його права на захист в силу правового принципу «плодів зіпсованого дерева» дає підставу вважати всі здобуті дані та докази у справі недопустимими доказами.

Істотним процесуальним порушенням права ОСОБА_1 на захист є встановлення факту невручення їй копії протоколу, що є порушенням ст. 254 КУпАП і є процесуальною перешкодою для притягнення її до відповідальності, оскільки їй фактично не пред`явлено адміністративне обвинувачення.

Всі вище перераховані порушення при оформленні протоколів не дають повноважень на притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності

Дана обставина підтверджується і постановами Голованівського районного суду від 18.07.2022 року.

Дані протоколи № 96/22, № 97/22 про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вже були на розгляді в Голованівському районному суді, справа № 386/781/22, № 386/782/22.

В ході підготовки справи до розгляду, суддя Червоненко Д.В. встановив, що протоколи та інші матеріали справи складені з порушенням ст..254, 256 КУпАП, адже складені за відсутності особи, яка вчинила правопорушення та без вручення під розписку одного примірника протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. Також суддя звернув увагу та вказав, що додані до протоколу матеріали надані в ксерокопіях, які не засвідчені належним чином, а тому не можуть бути взяті до уваги як докази при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

18.07.2022 року суддя постановив, матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності повернути до УСР в Кіровоградській області для належного оформлення.

Дані постанови суду оскаржені УСР в Кіровоградській області не були.

Проте, не виконавши вказані постанови від 18.07.2022 року, працівники поліції повторно направили дані протоколи з додатками до Голованівського районного суду.

До протоколів долучено ксерокопії документів, які на думку працівників поліції є належними та допустимими доказами. Є незрозумілим походження таких документів (ким і коли вони виконані), їх відповідність даним.

Вказані ксерокопії документів взагалі не являються документами, які в розумінні статті 251 КУпАП можуть бути доказами у справі про адміністративне правопорушення.

Важливою вимогою використання копії письмового доказу як допустимого доказу у справі є її належне засвідчення (ВС/КАС № 810/719/18 від 17.07.2019).

Відповідно до матеріалів адміністративної справи, в справі містяться ксерокопії документів, без належного їх засвідчення уповноваженими особами.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії вказаних реквізитів дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Захищене статтею 6 ЄКПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

За змістом статей 252 та 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За визначенням статті 9 КУнАП під адміністративним правопорушенням (проступком) слід розуміти протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Суб`єктивна сторона правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно учиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у п. 1, 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції».

Органами управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області було встановлено, що ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права, тобто відповідно до підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

З протоколу №96/22 вбачається, що ОСОБА_1 ставиться у вину те, що вона прийняла рішення при наявності у неї реального конфлікту інтересів розрахунку розміру посадового окладу керівника КНП «Голованівська ЦРЛ» шляхом підписання наказу № 175 від 18.07.2020 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві» тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП

З протоколу №97/22 вбачається, що ОСОБА_1 ставиться у вину те, що вона не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення щодо розрахунку розміру посадового окладу керівника КНП «Голованівська ЦРЛ» та підписання наказу № 175 від 18.07.2020 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві», тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

При цьому із змісту вказаних протоколів вбачається, що факт неповідомлення ОСОБА_1 про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, не підтверджується жодним доказом.

Відповідно до п.1.1. Статуту КНП «Голованівська ЦРЛ», затвердженого рішенням Голованівської селищної ради від 05.04.2019 року № 388, КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради є лікарняним закладом охорони здоров`я, комунальним унітарним некомерційним підприємством.

Згідно з п. 1.4 вказаного Статуту, засновником, власником та органом управління майном підприємства є Голованівська районна рада. Підприємство підпорядковане, підзвітне та підконтрольне засновнику.

Відповідно до п.7.1 Статуту, управління підприємством здійснює засновник або орган виконавчої влади уповноважений ним.

Згідно п.7.2 Статуту, поточне керівництво підприємством здійснює директор.

Отже, помилково зазначено в протоколах про порушення ОСОБА_1 розпоряджень голови Голованівської районної державної адміністрації від 25.05.2020 року № 118-р «Про умови оплати праці та затвердження порядку преміювання керівника КНП «Голованівська ЦРЛ».

Працівники поліції не зясували хто є безпосереднім керівником для ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Частинами 3 та 4 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу. Безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

Відповідно до Розділу 7 вказаного Статуту управління підприємством здійснює Голованівська районна рада, а поточне керівництво підприємством здійснює директор, який призначається на посаду за рішенням Голованівською районної ради, шляхом укладення з ним контракту.

Таким чином, в розумінні ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» безпосереднім керівником для ОСОБА_1 є Голованівська районна рада.

Однак,в матеріалах справи про притягається до адмінвідповідальності ОСОБА_1 не має взагалі будь яких даних чи повідомляла остання в будь-який спосіб (усно, письмово) Голованівську районну раду як орган, до повноважень якого належить звільнення (ініціювання звільнення з посади), згідно п.2 ч. 1, ч. 3 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" про наявний конфлікт інтересів.

Матеріалами справи не містять належних і допустимих доказів, що ОСОБА_1 підписувала наказ № 175 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві», так як її підпис в наказі відсутній, що ОСОБА_1 не повідомила голову Голованівської районної ради про конфлікт інтересів, так як в матеріалах справи пояснення голови Голованівської районної ради відсутнє, як і будь-який інший доказ що підтверджував би не повідомлення голови Голованівської районної ради, що ОСОБА_1 не повідомляла письмово Голованівську районну раду про конфлікт інтересів, так як у матеріалах справи відсутня будь-яка інформація з цього приводу.

Адміністративні матеріали не містять доказів про те, що ОСОБА_1 вчинила дії чи прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Вважав, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання її винною у вчиненні цих правопорушень встановлено не було, жодної інформації від засновника підприємства правоохоронні органи не отримували.

Враховуючи, що у матеріалах справи відсутні докази, які б беззаперечно свідчили про вчинення ОСОБА_1 дій, вказаних у протоколах про адміністративні правопорушення, вважав, що відсутні подія та склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.172-7 КУпАП, а тому слід провадження у справі щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні висловив позицію про необхідність визнання ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративних правопорушень передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, однак у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, провадження в справі закрити.

Вислухавши в судовому засіданні ОСОБА_1 , доводи її захисника, з`ясувавши позицію прокурора та дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Наказом директора КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради №355-К від 14.07.2020 ОСОБА_1 призначено на посаду фахівця з державних закупівель.

17.07.2020 розпорядженням голови Голованівської районної ради Кіровоградської області Кучмія Б. останню призначено виконувачем обов`язки директора Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради з правом першого підпису фінансово-господарських, банківських документів і договорів даного КНП КНП «Голованівська ЦРЛ» Голованівської районної ради.

18.07.2020 до вирішення питання щодо призначення керівника даного КНП в установленому порядку та укладено з ОСОБА_1 контракт.

Розпорядженням голови Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області від 25.05.2020 № 118 - р «Про умови оплати праці та затвердження Порядку преміювання керівника Комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної державної адміністрації», яке передане до сфери управління Голованівської державної адміністрації. Так згідно пп. 1. п. 1 даного розпорядження передбачено - при укладанні контрактів з керівником комунального підприємства розмір посадового окладу встановлюється в наступному порядку: кратність - 5.0 до мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, залежно від середньооблікової чисельності- працівників в еквіваленті повної зайнятості на рік. Посадовий оклад керівника комунального підприємства змінюється у разі змін мінімального посадового окладу (тарифної ставки) працівника основної професії, відповідно до чинного законодавства України.

Колективним договором між адміністрацією та трудовим колективним комунального некомерційного підприємства «Голованівська центральна районна лікарня» Голованівської районної ради на 2020-2025 роки, прийнятим на загальних зборах трудового колективу КНП «Голованівської ЦРЛ» та схваленим протоколом № 2 від 17.08.2020, працівника основної професії комунального підприємства не визначено.

Стороною обвинувачення в протоколах про адміністративні правопорушення зазначено, що 18.07.2020 року в. о. директора підприємства ОСОБА_1 видала наказ № 175 яким визначає працівника основної професії підприємства - лікар 10 тарифного розряду, посадовий оклад якого визначено штатним розписом підприємства та може змінюватись у зв`язку зі зміною мінімальної заробітної плати, установленої законодавством, а тому в. о. директора Підприємства ОСОБА_1 , перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів у порядку та строки, визначені Законом України «Про запобігання корупції, видала та підписала наказ № 175 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві», чим порушила вимоги вищевказаного Закону правний характер.

Заданих обставин в обвинувачення ОСОБА_1 ставиться в провину те, що в неї виник реальний конфлікт інтересів, тобто ОСОБА_1 порушила вимоги п. п. 1,2 ч. 1 ст. 28, Закону, тобто не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, а також не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів у спосіб та строки, визначені Законом, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 статті 172-7 КУпАП, що полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також що у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, тобто ОСОБА_1 порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28, Закону, щодо не вчинення дій та не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 статті 172-7 КУпАП, що полягає у вчиненні дій та прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В основу протоколів про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, складеного відносно ОСОБА_1 покладено ту обставину, що ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки директора КНП «Голованівська центральна районна лікарня», 18.07.2020 року видала наказ № 175 «Про визначення працівника основної професії на підприємстві».

В матеріалах справи містяться лише ксерокопії вище зазначених наказів, які ні ким належно не завірені і не містить підпису ОСОБА_1 .

Відповідно до п.5.26. ДСТУ 4163:2020, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Положення цього нормативного документу вказує на те, що під час оформлення копій документів, які подаються до суду, мають бути дотримані три основні правила:

1) до суду подаються завірені копії лише тих документів, оригінали яких знаходяться у особи, яка завіряє. Посилання на те, що оригінал знаходиться у розпорядженні такої особи, є обов`язковим;

2) якщо оригіналу немає, до суду можна надати незасвідчену ксерокопію чи фотокопію документа з вказівкою про те, у кого знаходиться оригінал.

3) відмітка має містити наступні реквізити: слова - «Згідно з оригіналом», найменування посади (за наявності), особистий підпис, прізвище та ініціали особи, дата засвідчення.

Разом з тим, як вбачається із долучених до справи ксерокопії письмових доказів, зокрема з копії наказу № 175 від 18.07.2020, останні не засвідченні належним чином відповідно до положень Національного стандарту.

Відповідно до виписаних у ст.ст.252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

У межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, інкримінованих особі адміністративних правопорушень, і повинен проводитися судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Крім цього протоколах про адміністративне правопорушення № 96/22, № 97/22 від 28.06.2022 року, вказано анкетні дані ОСОБА_1 , а саме зазначено місце проживання, місце реєстрації : АДРЕСА_2 .

Разом з тим згідно довідки ЦНАП Голованівської селищної ради № 1218 від 14.09.2022 року, ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою : АДРЕСА_1 , з 26.08.2020 року.

Таким чином в цій частині анкетні дані щодо місця реєстрації та місця проживання ОСОБА_1 є такими, що не відповідають дійсності.

Окрім того в протоколах про адміністративні правопорушення № 96/22, та № 97/22 складених відносно ОСОБА_1 не міститься її пояснень,даних про те, що їй було роз`яснено її права та обов`язки, її підпису чи посилання про те, що вона відмовилась від підпису протоколу.

В матеріалах справи містяться рапорти старшого оперуповноваженого УСР в Кіровоградській області,від 24.06.2022 року, зі змісту яких вбачається, що 22.06.2022 року той намагався 22.06.2022 року під час зустрічі з ОСОБА_1 отримати в тої пояснення з даного приводу однак та відмовилась їх надавати щодо вчинення нею можливих адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією і дана подія була зафіксована на відео. До вказаного рапорту доданий CD-R диск.

Інформація про те, за допомогою якого приладу здійснювалась зазначена відео фіксація та на який пристрій, в матеріалах справи відсутні.

Суд відзначає, що протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підписати протокол про адміністративне правопорушення у ньому робиться запис про це.

В протоколах про адміністративні правопорушення складені відносно ОСОБА_1 в графі «запис про відмову особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підпису протоколу» записи про це відсутні.

Як встановлено в судовому засіданні з пояснень ОСОБА_1 та підтверджено довідкою ЦНАП Голованівської селищної ради № 1218 від 14.09.2022 року, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою : АДРЕСА_1 , з 26.08.2020 року.

В матеріалах справи містяться паперові дані про відправку поштою 29.06.2022 року ОСОБА_1 протоколу №96,та протоколу 97, а саме за адресою вул. Толстого, буд.4, смт. Голованівськ Кіровоградська обл.

За даних обставин суд вимушений констатувати факт, що протоколи про адміністративні правопорушення №96,та 97, ОСОБА_2 були направлені відправником за неналежною адресою місцем реєстрації та проживання останньої, що позбавило ту можливість їх отримання, що в свою чергу є істотним порушенням права ОСОБА_1 на захист та у відповідності до ст. 254 КУпАП є процесуальною перешкодою для притягнення її до відповідальності, оскільки їй фактично не пред`явлено адміністративне обвинувачення.

На вказані недоліки було вказано в постановах Голованівського районного суду від 18.07.2022 року, якими матеріали справ були повернуті до Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для належного оформлення.

У відповідності до ст. 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Після повторного направлення протоколів про адміністративні правопорушення до суду вказані недоліки усунуті не були.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

У відповідності до ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява N 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 р. заява N 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача.

Відповідно до роз`яснень, наданих ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 3 листа №223-943/0/4-17 від 22.05.2017, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року №126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Отже, для висновку про наявність в особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: 1) наявність в особи приватного інтересу; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями; 3) наявність впливу цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість рішення; 4) наявність повноважень на прийняття рішення.

При цьому, має бути беззаперечно визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи, в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та представницькими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Диспозиції цих норм за своїм змістом є бланкетними адміністративно-правовими нормами, тобто нормами, які лише називають або описують правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема, ст. ст. 1, 28 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норми ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Згідно Статуту, Голованівська районна державна адміністрація не є органом управління КНП «Голованівська ЦРЛ». Голованівська РДА не є засновником, власником, КНП «Голованівська ЦРЛ».

КНП «Голованівська ЦРЛ» не підпорядковане, не підзвітне та не підконтрольне Голованівській РДА. Голованівська РДА не вправі встановлювати умови оплати праці та затвердження порядку преміювання керівника КНП «Голованівська ЦРЛ».

З матеріалів долучених до протоколів про адміністративні правопорушення передбачених ч.1 та ч.2 ст.2 ст.172-7 КУпАП вбачається, що керівник КНП «Голованівська ЦРЛ» ОСОБА_1 перебуває в підпорядкуванні та є підконтрольна засновнику, органу управління, яким є Голованівська районна рада.

Предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за ст.172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своїх дій чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Жодних доказів зворотного матеріали справи не містять, а дані про наявність відповідного умислу, що вказаних у протоколах про адміністративні правопорушення, зводяться до припущень особи, яка його складала.

Відповідно Рішення Конституційного Суду України №23-рп/2010 від 22.12.2010 року адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Норми ст. 62 Конституції України вказують, що, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

У своєму рішенні Європейський суд з прав людини по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Суд не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на те, що обставини викладені у протоколах про адміністративні правопорушення не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, суд приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 221, 247, 251, 252, 283-287, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками адміністративних правопорушень, пов`язаних із корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП - закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Голованівський районний суд Кіровоградської області

Суддя: Гут Ю. О.