ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/2298/22

провадження № 3/0285/1937/22

27 липня 2022 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О. О.,

за участю секретаря Клечковської М. М.,

особи, відносно якої складено протокол, ОСОБА_1 ,

розглянувши адміністративний матеріал,

який надійшов від Новоград-Волинського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області,

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Баранівка Баранівського району Житомирської області, яка проживає в АДРЕСА_1 , не працює,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

З протоколу, що надійшов до суду, слідує, що ОСОБА_1 09.06.2022 близько 9:40год., перебуваючи поблизу приміщення сільської ради по АДРЕСА_1 , висловлювалася в адресу ОСОБА_2 словами грубої нецензурної лайки.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала. Пояснила, що до неї в зазначений у протоколі день і час прийшли односельчанки, як до колишньої голови сільської ради, з проханням розібратись у земельному питанні, що їх турбувало. Разом із ними пішла до старости села ОСОБА_2 в приміщення сільської ради, де між ними відбулась сварка, однак жодної нецензурної лайки та погроз на її адресу не висловлювала. Спілкувались на підвищених тонах без будь-яких образ.

Допитана в судовому засіданні від 06.07.2022 ОСОБА_2 підтвердила обставини, викладені у протоколі. Зазначила, що ОСОБА_1 разом із іншими мешканками села Гульськ звинуватили її в тому, що вона роздає землі, при цьому ОСОБА_1 ображала її ненормативною лексикою в грубій формі, погрожувала, що її винесуть з кабінету на руках.

Допитана ОСОБА_3 пояснила суду, що була свідком суперечки, що виникла між ОСОБА_2 , як теперішньою старостою села, та Добровольською, як колишньою старостою села, 09.06.2022 зранку в приміщенні сільської ради з приводу земельного питання їхньої громади. Зокрема, вони спілкувались одна до одної на підвищених тонах, однак без лайки, образ і погроз.

Свідок ОСОБА_4 дала суду покази, аналогічні показам ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_3 .

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Дрібне хуліганство за диспозицією ст.173 КУпАП трактується як: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Формою цього правопорушення, з поміж інших, є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж, у грубій розв`язній манері.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Громадське місце це будівлі, частини будівель, до яких відкритий доступ громадян або ж відкриті території, де відбуваються скупчення людей, як парки, сквери, зупинки громадського транспорту.

В судовому засіданні були досліджені матеріали справи, зокрема на підтвердження винності ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, поліцією надано:

протокол серії ВАВ №361282 про адміністративне правопорушення;

рапорт оперативного чергового поліції про отримання повідомлення від ОСОБА_2 про погрозу Добровольською фізичною розправою;

протокол прийняття заяви про подію від ОСОБА_2 .

Разом з тим, як слідує з показів свідків, допитаних в судовому засіданні, будь-яких дій, які б порушували громадський порядок чи спокій громадян, Добровольською вчинено не було. Натомість фабула правопорушення сформульована автором без детального дослідження всіх обставин його вчинення і на підставі лише одних пояснень ОСОБА_2 . Слід зазначити, що свідчення тільки ймовірної потерпілої сторони не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, оскільки така особа є зацікавленою. Зазначене спростовує обставини, викладені у протоколі.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

У практиці Європейського Суду з прав людини існує тенденція поступової універсалізації понять «обвинувачення за адміністративним проступком» та «обвинувачення, які мають ознаки злочину», залежно від ступеня їх суспільної небезпеки (рішення у справі «Лутц проти Німеччини», «Отцюрк проти Німеччини», «Девеєр проти Бельгії», «Адольф проти Австрії» та інші), отже, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб.

Надана доказова база «є суперечливою», що не дає правових підстав для встановлення обставин, викладених у процесуальному документі, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути достатнім доказом та не звільняє від обов`язку надання особами, уповноваженими на його складання, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини. Доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумних сумнівом.

При наявності певної неповноти чи суперечностей, суд не може взяти на себе функцію сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи. Зазначене становитиме порушення вимог порушення права на захист і свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд, про що наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини у справах «Малофеєва проти Росії» та «Карелін проти Росії».

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Всі перераховані вище обставини у своїй сукупності дають суду підстави прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_1 у зазначені в протоколі час та місці дійсно вчинила дрібне хуліганство, а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказують на відсутність доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні. Відтак, вважаю, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.9, 247 п.1, 251, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? О. О. Літвин