Єдиний унікальний номер: 379/1274/22
Провадження № 3/379/857/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко О.О., розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 05.12.2022 з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданий 27.02.1998 Таращанським РВ ГУ МВС України в Київській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого пожежником-рятувальником ДСНС України, до адміністративної відповідальності раніше не притягувався,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №103141, складеного 22.11.2022 інспектором СЮП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Василенко Т.І. на ОСОБА_2 за ч. 3 ст. 184 КУпАП, 22.11.2022 близько 14:50 год, перебуваючи поблизу магазину по вул. Паркова в м. Тараща, в громадському місці неповнолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з хуліганських мотивів бризнула перцевим балончиком в обличчя малолітньому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим своїми діями вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, однак не досягла 16-річного віку, тому до відповідальності притягується її батько ОСОБА_2 ..

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 не заперечував щодо розгляду справи 05.12.2022, суду пояснив, що він є батьком ОСОБА_3 і ОСОБА_5 . 22.11.2022 в денний час біля магазину між ними дійсно стався конфлікт, причиною якого послугували їхні особисті фінансові відносини - сварка сталась через гроші. В ході цього конфлікту ОСОБА_6 бризнула перцевим газом із балончика в обличчя брату ОСОБА_7 . Чому дочка так зробила він пояснити не може, вона має спокійний характер і раніше подібного не вчиняла. Він провів з дітьми виховну бесіду і в подальшому такого не допустить.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Адміністративна відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, що свідчить про ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей передбачена ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів неповнолітніх, які зокрема регламентуються законодавством, а суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. При цьому ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням належного виховання та навчання неповнолітніх дітей.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки батьків або осіб, які їх замінюють щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Таким чином, ухиленням від виконання батьківських обов`язків не повинна вважатися будь-яка дія, а вважатиметься невиконання обов`язків, чітко передбачених законодавством і лише тих, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Стаття 150 «Обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини» Сімейного кодексу України від 10.02.2002 року (з наступними змінами та доповненнями) визначає, що батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; батьки зобов`язані поважати дитину; передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї; забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини; забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суд зауважує, що об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є хуліганський мотив. При цьому, умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана. Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. Відсутність відповідного мотиву, коли діяння зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і такі діяння спрямовані до конкретної особи з особистих спонукань, - унеможливлює кваліфікацію дій як хуліганства навіть за умови їх вчинення у громадському місці в присутності сторонніх осіб.

Із рапорту старшого інспектора чергового ВП № 2 (м. Тараща) Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Шкорини О.М. від 22.11.2022, вбачається, що 22.11.2022 о 15:00 год до ЧС ВП № 2 БЦ РУП ГУ НП в Київській області від оператора служби 102 надійшло повідомлення гр. ОСОБА_8 про те, що 22.11.2022 року близько 15 год. 00 хв. в м. Тараща по вул. Героїв Чорнобиля буд. 8 поблизу магазину «Повний Кошик» гр. ОСОБА_3 забризкала очі з газового балончика своєму меншому братові гр. ОСОБА_9 . Виїздом ГРПП на місце події було встановлено, що в парку в м. Тараща по вул. Паркова гр. ОСОБА_10 випадково розпилила вміст перцевого балону в бік свого меншого брата гр. ОСОБА_4 .. Заявниця побачивши дану подію викликала поліцію. Медичної допомоги потерпілий не потребує. Життю та здоров`ю нічого не загрожує. Зібрано матеріали для подальшого розгляду справи (а.с.7).

З письмових пояснень неповнолітніх ОСОБА_4 і ОСОБА_3 вбачається, що конфлікт між ними стався через гроші, оскільки брат відмовився повертати сестрі 150 гривень (а.с. 9,10).

З наведеного суд висновує, що при розпилюванні перцевого газу із балончика в обличчя братові ОСОБА_4 неповнолітня ОСОБА_3 не переслідувала хуліганського мотиву, а діяла з особистих спонукань, спрямованих до конкретної особи. Тому в діях неповнолітньої ОСОБА_10 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Враховуючи те, що в діях ОСОБА_10 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - ОСОБА_2 не може бути притягнутий до відповідальності за ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки вцілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи усе вищевикладене, а також те, що в матеріалах справи відсутні і судом не здобуті належні докази вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП, суд приходить до висновку про те, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, 173, ч.3, ст.184, 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 184 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО