Справа № 526/874/22
Провадження № 3/526/424/2022
П О С Т А Н О В А

іменем України

23 грудня 2022 року 23 грудня 2022 року суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Киричок С.А.,

з участю секретаря Широколави О.В.,

прокурора Роєнка В.М.

захисника - Гусаренка О.М.

розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 та ч.2 ст.172 7 КУпАП

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №157 від 08.06.2022 року, складеного старшим уповноваженим 3-го відділу УСР в Полтавській області ДСР Національної поліції України майором поліції Архіповою Т.О., ОСОБА_1 , будучи депутатом Гадяцької міської ради Полтавської області та суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені пунктами 1,2,3,4 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме, 10 грудня 2020 року на першому пленарному засіданні третьої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання під час прийняття рішення №83 «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 », не повідомивши особисто на засіданні ради публічно про наявність реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №158 від 08.06.2022 року, складеного старшим уповноваженим 3-го відділу УСР в Полтавській області ДСР Національної поліції України майором поліції Архіповою Т.О., ОСОБА_1 , будучи депутатом Гадяцької міської ради Полтавської області та суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені пунктами 1,2,3,4 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме, 10 грудня 2020 року на першому пленарному засіданні третьої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання під час прийняття рішення №83 «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 », не повідомивши особисто на засіданні ради публічно про наявність реального конфлікту інтересів, проголосував «ЗА», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу першого пленарного засідання третьої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання від 10 грудня 2020 року на сесії із 26 депутатів міської ради були присутніми 21 , у тому числі ОСОБА_1 .

Згідно порядку денного сесії, за №51 відбувся розгляд питання «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 ».

За результатами поіменного голосування щодо прийняття рішення від 10.12.2020 №83 «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміно. Цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 » депутати Гадяцької міської ради проголосували наступним чином: «За» - 21 депутат, «проти» - 0, «утримався» - 0, отже всі депутати одноголосно, у тому числі ОСОБА_1 , проголосували «За».

Водночас під час розгляду вказаного питання депутатом ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів публічно оголошено не було.

Положеннями частини 1 статті 59-1 «Конфлікт інтересів» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», в редакції від 06.12.2020, чинним на час розгляду вказаного вище питання, встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова,заступник голови, депутат районної, обласної районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Згідно частини 1 статті 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 даного Закону , зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до положень частини 1 статті 1 цього Закону реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у томі числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, в тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Приватний інтерес депутат Гадяцької міської ради ОСОБА_1 полягає у бажанні набуття прав на земельну ділянку строком на 49 років та зміну її цільового призначення із земель для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування комунальної власності на землі для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Отже, у депутата Гадяцької міської ради ОСОБА_1 10.12.2020 під час прийняття рішення «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 », виник реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, про що останній повинен був самостійно оголосити під час засідання ради, на якому розглядалося відповідне питання.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, його вина у вчиненні цих порушень повністю доведена, складені відносно нього протоколи відповідають вимогам закону, а тому є всі підстави для визнання ОСОБА_1 винним і застосування відносно нього адміністративного стягнення.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП не визнав та пояснив, що він маючи у власності нежитлову споруду (погріб) по АДРЕСА_1 , що розташована на неприватизованій земельній ділянці комунальної власності та перебувала у його фактичному володінні. На момент звернення до Гадяцької міської ради з відповідною заявою він не був депутатом ради і йому було роз`яснено, що надання земельної ділянки буде відбуватися в три етапи, а саме: 1) надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; 2) затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; 3) передача в оренду земельної ділянки та укладення договору оренди. Після надання дозволу та виготовлення проекту землеустрою, він подав його міському голові на затвердження. Будучи вже депутатом Гадяцької міської ради 10.12.2022 року дійсно був присутній на засіданні сесії, проте по питанню затвердження проекту землеустрою участі в голосуванні не приймав, а саму присутність під час голосування не вважає дією в умовах реального конфлікту інтересів.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат Гусаренко О.М. в судовому засіданні пояснив, що в діях ОСОБА_1 немає складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП та надав письмове клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини, встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване вмотивоване рішення.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідно до п.п. «б» пункту 1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Рішенням Гадяцької міської ради Полтавської області третьої сесії восьмого скликання №83 від 10 грудня 2020 року затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності площею 0,0100 га в користування на умовах оренди, з кадастровим номером земельної ділянки :50:002:2180, гр. ОСОБА_1 із зміною цільового призначення землі, із земель для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування на землі з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, за адресою: АДРЕСА_1 , землі житлової та громадської забудови; передано в оренду строком на дев`ять років земельну ділянку площею 0,0100 га, з кадастровим номером :50:002:2180, гр. ОСОБА_1 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, за адресою: АДРЕСА_1 , землі житлової та громадської забудови; встановлено плату за користування земельною ділянкою в розмірі шести відсотків від нормативної грошової оцінки землі, яка сплачується орендарем з дати укладення договору оренди землі; контроль за виконанням рішення покладено на постійну комісію Гадяцької міської ради з питань промисловості, земельних ресурсів та екології.

Згідно протоколу першого пленарного засідання третьої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання від 10 грудня 2020 на сесії присутні із 26 депутатів міської ради 21 особа, в тому числі ОСОБА_1 .

Відповідно до п.51 протоколу сесії «слухали: Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 . Доповідає: ОСОБА_2 завідувач сектору земельних ресурсів виконавчого комітету Гадяцької міської ради. Вирішили: Рішення від 10.12.2020 №83 «Про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 » прийняти (додається). Голосували: «за» -21, «проти» - 0 , «утримався» - 0.

Відповідно до ч.1 ст.172-7 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а згідно ч. 2 цієї статті - за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів містить розділ V Закону України «Про запобігання корупції», зокрема ст.28 вказаного Закону, яка зобов`язує осіб, зазначених у п. 1 і 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - НАЗК чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Бланкетні диспозиції ч.1 ст.172-7 і ч.2 ст.172-7 КУпАП відсилають до Закону України «Про запобігання корупції» і кореспондуються з ч.1 ст.28 цього Закону, яка у свою чергу передбачає конкретні зобов`язання.

Згідно примітки ст. 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься і у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко встановити, що: а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Відповідно до частин 1, 3 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження та повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватися у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності. На депутатів місцевих рад поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно ч. 1 ст.19 Закону України «По статус депутатів місцевих рад» передбачено, що депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень.

Згідно частин 2, 4 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Відповідно до ч.6 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом, що передбачено ч.2 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можна констатувати, що голосування окремою особою, само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Вказане стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження.

Згідно з ч.1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ч.2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема протоколу та результатів поіменного голосування до порядку денного сесії вносилося питання №52 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності гр. ОСОБА_1 , із зміною цільового призначення землі, за адресою: АДРЕСА_1 ».

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення приватний інтерес депутата Гадяцької міської ради ОСОБА_1 полягає зокрема у бажанні набуття прав на земельну ділянку строком на 49 років та зміну її цільового призначення із земель для будівництва та обслуговування будівель органів державної влади та місцевого самоврядування комунальної власності на землі для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Суд не може брати до уваги наведений у протоколах про адміністративні правопорушення приватний інтерес ОСОБА_1 , який полягає у бажанні набуття прав на земельну ділянку строком на 49 років, оскільки дане питання не виносилося на голосування згідно протоколу першого пленарного засідання третьої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання та результатів поіменного голосування.

Згідно показань свідка ОСОБА_2 повний текст проєкту рішення ради перед голосуванням не оголошувався, тому зміст прийнятого на сесії рішення з наявними в ньому пунктами щодо оренди земельної ділянки та встановлення розміру плати за землю не відповідає назві проекту рішення, внесеного до порядку денного сесії.

Зібраними матеріалами адміністративної справи не доведено наявності приватного інтересу та відсутні посилання на факти, що приватний інтерес суперечить представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій ОСОБА_1 .

Таким чином, оскільки складова частина реального конфлікту інтересів «приватний інтерес» відсутній, то і реальний конфлікт інтересів ОСОБА_1 при голосуванні за затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки відсутній, що виключає його відповідальність за ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє зробити висновок про вчинення ОСОБА_1 дій, направлених на порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів (не повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів).

Згідно ст.129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (далі - Конвенція) кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У своєму рішенні «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищенаведене вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення необхідно закрити на підставі ст.247 ч.1 п.1 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП.

Окрім того, суд зазначає, що на момент прийняття рішення у справі закінчився строк, передбачений ст.38 КУпАП, так як адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Як вбачається з матеріалів справи, датою виявлення адміністративного правопорушення є 08.06.2022 року. З урахуванням строку, на який зупинялось провадження у справі з 17 серпня 2022 року по 28 серпня 2022 року, шестимісячний строк, передбачений ст.38 КУпАП сплинув.

Керуючись п.1 ст. 247, ст. 283, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 статті 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд.

Повний текст постанови складено 27.12.2022 року.

Суддя: С. А. Киричок