Справа № 392/983/22
Провадження № 3/392/641/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року м. Мала Виска

Суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Бадердінова А.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Віддлення поліції №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №486788 від 10.09.2022 року, ОСОБА_1 09.09.2022 року близько 15 год. 00 хв. по вул. Центральна, 2, с. Миролюбівка, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Жаданов І.Г., який діє на підставі ордеру серії ВВ №1025578 від 25.09.2022 року, просив проводити розгляд справи за його відсутності та відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Крім того, клопотав про закриття провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, посилаючись на те, що 09.09.2022 приблизно о 14:00 за адресою: АДРЕСА_2 , де знаходиться Фермерське господарство «ВІРА ВІКТОРІЯ» поліцейські ВП № 1 Новоукраїнського РВП ГУ НП в Кіровоградській області прибули на виклик невстановлених осіб, у яких на одязі містився напис «Кіровоградобленерго», що безпідставно та всупереч закону хотіли відключити від електроживлення ФГ «Віра Вікторія». Вище зазначені обставини справи відбувались на приватизованій земельній ділянці, що знаходиться в селі Миролюбівка, Маловисківського району, Кіровоградської області, та належить ОСОБА_2 - дружині ОСОБА_1 , на праві приватної власності (копія інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо належності земельної ділянки додав). Один з поліцейських, що прибув на місце події, імовірно ОСОБА_3 , попередньо не пересвідчившись у законності вимоги «працівників» ПрАТ «Кіровоградобленерго» про відключення від елетроживлення фермерського господарства, усно повідомив ОСОБА_1 , що працівники обленерго виконають відключення у будь якому випадку, не дивлячись ні на що, а саме відріжуть електроживлення споживачеві ОСОБА_2 .

Після цього, ОСОБА_1 разом із сином ОСОБА_4 повідомили, що не допускатимуть працівників обленерго до відключення електроживлення КТП, доки останні не нададуть відповідний документ виданий ПрАТ «Кіровоградобленерго» або іншим уповноваженим на те суб`єктом, в якому будуть вказані законні підстави для здійснення відповідних дій з відключення. У даному випадку, ОСОБА_1 , жодної нецензурної лайки в громадському місці або образливого чіпляння до будь-яких громадян здійснено не було. Подія мала місце на території земельної ділянки, що перебуває у приватній власності, а не у громадському місці.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення ВАВ 486788 від 09.09.2022, у графі «Склад адміністративного правопорушення» вказано, що нібито ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, але не вказано по відношенню до кого. У протоколі також вказано, що нібито ОСОБА_1 погрожував фізичною розправою, але знову ж таки не вказано кому і яким чином, з якою метою та за яких обставин він це робив, що є цілком надуманим та штучно вписано поліцейським у протокол без жодного доказового підтвердження.

В якості підтвердження вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, матеріали справи містять лише складений з порушеннями протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №486788, рапорти працівників поліції та відео з нагрудної бодікамери, про яке у порушення вимог чинного законодавства не зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення.

При цьому, посилаючись на постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15.04.2020 року у справі № 489/4827/16-а де суд вказав, що свідчення службової особи інспектора патрульної поліції не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, оскільки така особа є представником суб`єкта владних повноважень, який виконує функції нагляду та контролю.

На підставі вищевикладеного, просив закрити адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст.ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Таким чином суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки подальше відкладення розгляду справ нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Відтак, суд розглядає справу на підставі наявних доказів, та з урахуванням клопотання адвоката, який письмово виклав його позицію та ОСОБА_1 , та просив розглядати справу у їх відсутність, вживши усі можливі і передбачені законодавством заходи, з метою реалізації ОСОБА_1 прав, передбаченихст.268 КУпАП, що крім того сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП.

При цьому, розгляд справ у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (ст.23 КУпАП). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справ та не вирішенням її по суті.

Вивчивши клопотання захисника ОСОБА_1 , адвоката Жаданова І.Г., дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При з`ясуванні цих обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно яких доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

За змістом ст. 254, 256 КУпАП про вчинене адміністративне правопорушення уповноваженою на те посадовою особою складається протокол, в якому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається у протоколі. При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і на яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

На обґрунтування доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП органом поліції до протоколу про адміністративне правопорушення надано та судом досліджено під час розгляду справи:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №486788 від 10.09.2022 року, згідно якого ОСОБА_1 09.09.2022 року близько 15 год. 00 хв. по АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

- письмові пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, в яких останні, кожен окремо, пояснили, що вони перебували 09.09.2022 року по вул. Центральній в с. Миролюбівка та бачили, що ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 недопускали працівників РЕСУ до підстанції для виконання ними ремонтних робіт по відновленню світла на вул. Шевченка, дана підстанція знаходиться на території Миролюбівського старостату та вище зазначені особи перешкоджали виконувати роботи. Працівниками поліції було попереджено ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , щоб вони відійшли, бо до них будуть застосовані заходи фізичного впливу згідно ст.44 ЗУ «Про національну поліцію», після чого, дані громадяни почали штовхати та шарпати за формений одяг працівників поліції на зауваження припинити протиправні дії не реагували, виражалися нецензурною лайкою в сторону працівників поліції;

- рапорт поліцейського ДОП ВП №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВ ГУНП в Кіровоградській області складений Снісарем М., в якому останній доповів, що 09.09.2022 року до чергової частини надійшло повідомлення від працівників «Кіровоградобленерго» про те, що жителі с. Миролюбівка, ОСОБА_4 не надає вільного доступу до трансформаторної станції, а саме перешкоджає проведенню робіт по підключенню світла жителям АДРЕСА_3 . На місце події виїхали працівники ОРПП ВП №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВ ГУНП в Кіровоградській області. Пізніше попрохали в допомозі, щоб черговий ВП №1 (м. Мала Виска) направив ще співробітників ВП так як, ОСОБА_4 та його родина ведуть себе агресивно. Після чого, черговий ВП на місце події відправив відповідального ВП ОСОБА_7 Малика ОСОБА_8 та його так як він обслуговує територію с. Миролюбівка. Виїздом на місце події було встановлено, що дійсно біля вказаного трансформатора знаходяться працівники «Кіровоградобленерго» на чолі з головним інженером ОСОБА_9 , який повідомив, що даний трансформатор перебуває на балансі в «Кіровоградобленерго» і у них на руках знаходяться заявка про відключення електропостачання ФГ «Ткач», у зв`язку з тим, що останній не сплачує за електроенергію, але ОСОБА_10 перешкоджає доступу до даного трансформатора, а саме: говорить про те, що вони не підійдуть до даного трансформатора та не виконають свою роботу, при цьому, жителі с. Миролюбівка по вул. Шевченка, які справно платять за електроенергію знаходитися без електропостачання, майже добу. На що, ОСОБА_4 та його родину було повідомлено, щоб вони не перешкоджали працівникам «Кіровоградобленерго» та надали безперешкодний доступ до трансформатора на що останні в категоричній формі відмовили. Коли працівники «Кіровоградобленерго» підійшли до трансформатора та відкрили двері ОСОБА_4 почав штовхати працівника «Кіровоградобленерго», після чого, він разом із ОСОБА_11 , здійснили відтиснення ОСОБА_4 від трансформатора, шляхом повалення на землю згідно ст. 44 ЗУ «Про національну поліцію». В ході даного конфлікту для припинення правопорушеннь та відбиття нападу на поліцейського відносно дружини ОСОБА_4 - ОСОБА_12 було застосовано спеціальний засіб «Кобра 1-а», так як, ОСОБА_13 нанесла йому ушкодження у вигляді синця на лівій руці. Крім того, ОСОБА_4 та його дружина ОСОБА_13 на його адресу вислювлювалася нецензурною лайкою, що чули і працівники «Кіровоградобленерго» та місцеві жителі. Коли даний конфлікт було вичерпано ОСОБА_4 проходячи біля нього, погрожував йому вбивством, під час виконання ним службових обов`язків.

- рапорт поліцейського ДОП ВП №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВ ГУНП в Кіровоградській області складений ОСОБА_14 в якому останній доповів, що 09.09.2022 року до чергової частини надійшло повідомлення від працівників Кіровоградобленерго», що житель с. Миролюбівка ОСОБА_4 не надає вільного доступу до трансформаторної станції, а саме: перешкоджає проведенню робіт, щоб працівники обленерго підключили світло жителям с. Миролюбівка по вул. Шевченка. На місце події виїхали працівники СРПП ВП №1 (м. Мала Виска) потім попросили в допомозі, щоб черговий ВП відправив ще співробітників поліції, так як ОСОБА_4 та його родина відуть себе неадекватно. Після чого, черговий ВП відправив на місце події відповідального ВП ОСОБА_7 Камінського ОСОБА_15 . Виїздом на місце події було встановлено, що дійсно біля вказаного трансформатора знаходяться працівники обленерго, а ОСОБА_4 та його родина перешкоджає доступу до вказаного трансформатора для проведення робіт. Коли працівники обленерго підійшли до трансформатора ОСОБА_4 та його родина заблокувала доступ. З метою надання доступу до трансформатора працівникам обленерго. Було здійснено відтиснення від трансформатора ОСОБА_4 та його родину. В ході зазначених дій ОСОБА_4 чинив фізичний опір. ОСОБА_16 і ОСОБА_11 на підставі ст.44 ЗУ «Про національну поліцію» до ОСОБА_17 було застосовано фізичну силу, а саме: повалено на землю в положення сидячи. Після чого, підбігла матір ОСОБА_4 - ОСОБА_2 та почала хватати праціваника поліції Камінського за формний одяг. Після чого, підбігла і дружина ОСОБА_4 ОСОБА_13 та почала бити кулаками по спині. В ході даного конфлікту та для припинення правопорушення для відбиття нападу на поліцейського, відносно дружини ОСОБА_4 - ОСОБА_4 було застосовано спеціальний засіб «Кобра 1-а».

- рапорт поліцейського ДОП ВП №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВ ГУНП в Кіровоградській області складений ОСОБА_11 в якому останній доповів, що 09.09.2022 року до чергової частини надійшло повідомлення від працівників «Кіровоградобленерго», що житель с. Миролюбівка ОСОБА_4 не надає вільного доступу до трансформаторної станції. На місце події виїхав наряд СРПП. В подальшому згідно вказівки на місце події виїхав начальник сектору ОСОБА_18 старший дільничний ОСОБА_19 дільничний офіцер ОСОБА_20 та він. По прибутю на місце події було встановлено, що ОСОБА_4 разом зі своєю дружиною ОСОБА_4 , донькою, батьком та матір`ю не надають доступу праціникам «Кіровограообленерго» до трансформатора для проведення робіт. В ході подальших розмов ОСОБА_4 разом із рідними заблокували доступ до трансформатора. З метою надання доступу працівникам «Кіровограодбленерго» до трансформатора, ним та іншими працівниками поліції було здійснено відтискання ОСОБА_4 та його родини від тансформатора. В ході зазначений дій ОСОБА_4 почав чинити фізичний опір. Після чого, ним та ОСОБА_16 на підставі ст.44 ЗУ «Про національну поліцію» було застосовано фізичну силу, а саме: ОСОБА_4 було повалено на землю в положення сидячи, після чого, він своєю рукою тримав ОСОБА_4 за праву руку та ліве плече. ОСОБА_4 неодноразово намагався підвестись та вирватися. На неодноразові прохання припинити ОСОБА_4 не реагував. Потім до нього підбігла мати ОСОБА_4 ОСОБА_2 , та почала хапати його за формений одяг. В цей час до нього позаду підбігла дружина ОСОБА_4 - ОСОБА_4 , яка почала його бити кулаками по спині та хапати руками за ліву руку. ОСОБА_16 з метою відбиття нападу на поліцейського та припинення групового порушення громадського порядку на підставі ЗУ «Про національну поліцію» було застосовано сльозоточивий газ. В подальшому конфлікт було вичерпано. Ним було зроблено реєстрацію на лінію 102 про напад на працівника поліції в ході якого він отримав тілесні ушкодження у вигляді синця на лівій руці. Після застосування ОСОБА_16 сльозоточивого газу ОСОБА_4 погрожував йому фізичною розправою, а саме, вбивством.

- відеозаписи на DVD дисках з відеофайлами та флеш накопичувач, які додані до протоколів про адміністративні правопорушення, згідно яких вбачається, що 09.09.2022 року в АДРЕСА_2 . мала місце конфліктна ситуація між родиною Ткачів, а саме: ОСОБА_1 його дружиною ОСОБА_2 його невісткою ОСОБА_13 та сином ОСОБА_4 спочатку з працівниками «Кіровоградобенеро», потім з працівниками поліції, які приїхали за вилком на місце події.

В судове засідання викликався працівник поліції ОСОБА_21 , який склав вказаний вище протокол, однак він до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Також викликалися свідки.

Відповідно до змісту ст.173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 поставлено в провину, що він 09.09.2022 року близько 15 год. 00 хв. по АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Зазначене визначення, яке міститься у Законі не конкретизоване. При цьому із визначення слідує те, що громадським місцем визнаються ті місця, де є можливість появи сторонніх осіб в будь-який час доби; це місця, де можуть формуватися певні скупчення людей; місця, які не належать до приватної власності або ж місцях індивідуального використання.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктом адміністративної відповідальності є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення поліцейським ВП №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВ ГУНП в Кіровоградській області не розкрито суть учиненого правопорушення - суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол (п.9Р.ІІІНСТРУКЦІЇ з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції), що в свою чергу свідчить про відсутність об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 викладено суть правопорушення: 09.09.2022 року близько 15 год. 00 хв. по АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Разом з тим, в протоколі відсутні відомості відносно кого виражався ОСОБА_1 нецензурною лайкою, як і не вказано кому саме погрожував фізичною розправою.

Також в протоколі зазначено, що вказані дії ОСОБА_1 вчиняв в громадському місці. Проте, не зазначено та відсутні відомості, що саме знаходиться за адресою по АДРЕСА_2 (тобто чи є це громадським місцем).

Натомість адвокатом надано копію Витягу, з якого вбачається, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Оскільки, вказаний протокол складений у порушення вимог ст. 254 КУпАП, суд вважає цей протокол недопустимим доказом у справі.

Більше того, судом під час дослідження доказів, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, в тому числі і відеозаписів на DVD дисках та флеш накопичувачу за файлами під №№000000__0002;000000__0003;000000__0004;000000_909112817_0004;000000_010305633_0005;000000__0006;000000_00914317_0005;000000_909115817_0006;000000_009121317_0007;000000__0009;000000__0010; 000000_090913405_0011; 000570__0001В, встановлено, що у ОСОБА_1 та його дружини ОСОБА_2 , невістки ОСОБА_4 та сина ОСОБА_4 виникла конфліктна ситуація з приводу правомірності дій працівників ПрАТ «Кіровоградобленерго» щодо відключення від електропостачання на території фермерського господарства «Віра Вікторія», яке належить його дружині ОСОБА_2 , при цьому з відеозаписів не вбачається, що дії ОСОБА_1 що виникли в ході суперечки були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Відтак, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається такого елементу суб`єктивної сторони як мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом гідності інших людей.

Крім того, суд відзначає з приводу доданих до протоколу доказів зокрема письмових пояснень свідків, відеозаписів, проте всупереч вимог Інструкції, в протоколі відсутні відомості про наявність доказів, як і відсутні відомості про потерпілих відносно яких ОСОБА_1 нібито виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

Інші належні прямі докази, які б засвідчували обставину вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП в матеріалах справи відсутні.

А тому, суд дійшов висновку, що вказане у протоколі формулювання вчиненого адміністративного правопорушення не знайшло свого підтвердження і у повністю досліджених відеофайлах доданих до протоколу про адміністративне правопорушення. Не знайшла свого об`єктивного підтвердження і вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення і в інших доданих доказах працівниками поліції.

Крім того, протокол та додані до нього матеріали взагалі не містять жодних даних та доказів про те, що своїми діями ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян, що має істотне значення для кваліфікації дій останнього, та є обов`язковою складовою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Окрім того, згідно п.15 Інструкції до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Натомість у протоколі про адміністративне правопорушення у графі «свідки» зроблено запис свідків не було. Однак, матеріали адміністративної справи містять пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що свідчить про порушення вищевказаної Інструкції працівниками поліції щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно пункту 9 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 р. № 1376, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, в ньому зазначаються, зокрема: у графі «до протоколу додається» - пояснення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, викладені на окремому аркуші, рапорти посадових осіб органів поліції, довідки, акти тощо (у разі складання).

Також, працівниками поліції долучено до протоколів про адміністративні правопорушення не завірені належним чином копії рапортів, а саме: відповідно до вимог Національного стандарту «Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163-2003: завіряти документи слід із зазначенням назвипосади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, з відміткою «Згідно з оригіналом», завіреним печаткою, дати засвідчення копії.

Під час розгляду справ про адміністративні правопорушення суд не може вийти за межі вказаного у протоколі складу правопорушення та його кваліфікації, як і не має права збирати інші докази. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення (ч.2 ст.251 КУпАП).

Враховуючи правову позицію ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), суддя не має права взяти на себе функції сторони обвинувачення, змінити обсяг інкримінованого правопорушення, усунути певні розбіжності та неточності, які мають місце в протоколі про адміністративне правопорушення, самостійно відшукувати докази винуватості особи, що становило б порушення ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996р. за № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Така позиція викладена Конституційниим Судом України у рішенні від 26 лютого 2019 року у справі № 1-р/2019, де суд зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Ірландія проти Сполученого Королівства», «Яременко проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Кобець проти України»). А сам розумний сумнів - це такий непереборний сумнів, який залишається у суду щодо винуватості особи після всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи. Наявність розумного сумніву щодо обґрунтованості звинувачення не дозволяє будь-якій неупередженій людині, яка міркує з належним розумом і сумлінням, визнати особу винною.

Уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи докази по справі, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, приходжу до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. ст 247, 251, 252, 268, 280, 283, 284, 287, 289 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення

Суддя Альона Володимирівна Бадердінова