Провадження №: 3/755/5665/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Курило А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Луганської обл., громадянки України, непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КпАП України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , 20 вересня 2022 року, приблизно о 07 годині 45 хвилин, здійснювала торгівлю тютюновими виробами з рук, у невстановленому місці, за адресою: м. Київ, вул. Сиваська, 1-А, чим вчинила порушення законодавства.

У судове засідання ОСОБА_1 на неодноразові виклики не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини не явки суд не повідомила, крім того, клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, згідно вимог ст.268 КпАП України.

Зокрема, повідомлення про час та місце розгляду вказаної вище справи щодо ОСОБА_1 було розміщено на офіційній веб-сторінці Дніпровського районного суду м. Києва.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Главою 21 КпАП України передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» /рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»/.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи /ст.277 КпАП України/.

Як убачається із матеріалів адміністративної справи, суд 2 рази відкладав судові засідання через неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, разом із тим як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана із розумним інтервалом сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, проте ОСОБА_1 достовірно знаючи про розгляд адміністративної справи відносно неї у Дніпровському районному суді міста Києва, фактично протягом більш ніж 2 місяці не цікавилася справою у суді.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, рапорт, акт приймання-передачі майна №16 від 20.09.2022 року, приходить до наступного.

Норма ст.7 КпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Частиною 3 статті 156 КпАП України передбачена відповідальність за торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

Нормами ст.245 КпАП України передбачено ряд завдань серед яких є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Як убачається із письмових пояснень ОСОБА_1 , які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, «торгувала у зв`язку із тяжким становищем» /а.с.1/.

За таких обставин, ураховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях, ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КпАП України.

При накладенні стягнення, відповідно до ст.ст.33, 252 КпАП України, суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, також враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважає, що на неї має бути накладено стягнення у виді штрафу з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Крім того, згідно ст.40-? КпАП України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку його накладено у розмірі визначеному ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року /зі змінами і доповненнями/.

Керуючись ст.ст. 33, 40-?, 156 ч.3, 245, 252, 283-285, 289, 294, 303 КпАП України, суд,-

у х в а л и в:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.156 КпАП України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день розгляду справи становить 8 500 /восьми тисяч п`ятсот/ гривень з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на день винесення постанови становить 496 гривень 20 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя: