Справа № 308/3570/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Зарева Н.І., за участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., захисника - Дідо А.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, запроваджену Закарпатською митницею Держмитслужби відносно громадянина Російської Федерації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження Росія, м. Москва, місце проживання - АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , від 07.07.2016 орган видачі 77001, місце роботи ТОВ «Джен Ай Ти», про порушення митних правил за ст. 471 МК України,

В С Т А Н О В И В:

Третього березня 2022 близько 21 години 05 хвилин громадянин Росії ОСОБА_1 , слідуючи з України в Румунію заїхав по смузі руху «зелений коридор» на митний пост „Солотвино Закарпатської митниці у якості водія автомобіля марки «Land Rover», р.н.з. НОМЕР_2 , де в якості пасажирів разом з ним слідували громадянка України ОСОБА_2 , громадянка України ОСОБА_3 та дитина ОСОБА_4 .

У ході митного контролю зазначеного транспортного засобу, ручної поклажі та багажу у громадянина Росії ОСОБА_1 та пасажирів було встановлено наявність валюти в розмірі 10 000 (десять тисяч) євро, що не перевищує дозволену до вивезення норму готівки, в еквіваленті 10 000 євро, визначену постановою Національного банку України № 3 від 02.01.2019 року, а також іноземну валюту, в розмірі 70 000 євро та 35 000 тисяч доларів США, що перевищує дану норму.

Зазначені валютні кошти знаходилися у дорожній сумці громадянина Росії ОСОБА_1 та були пред`явлені для перерахунку. Документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах) на ту суму, що перевищує еквівалент 10 000 євро, громадянин Росії ОСОБА_1 не надав.

Таким чином, громадянин Росії ОСОБА_1 , з порушенням порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю та вимог ст. 8 Закону Україну «Про валюту та валютні цінності», намагався перемістити через митний кордон України іноземну валюту, а саме: 70 000 євро та 35 000 тисяч доларів, що згідно з курсом Національного банку України станом на 03.03.2022 року відповідно становить еквівалент 2 321 949,00 гривень (в євро) та 1 023 921,50 гривень (в доларах США), яка перевищувала дозволену до вивезення норму готівки, визначену постановою Національного банку України № 3 від 02.01.2019 року, а також підлягає обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України та відповідно до п. 18 постанови Національного банку України № 5 від 02.01.2019 року вимагає документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах) на ту суму, що перевищує 10 000 євро, чим вчинив порушення митних правил, передбачене статтею 471 Митного кодексу України.

У судовому засіданні представник митниці підтвердив обставини, викладені в протоколі, просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності, передбаченої ст. 471 МК України, застосувавши до нього штраф та конфіскацію коштів, які були предметом порушення митних правил. Вказав, що у вказаного громадянина були відсутні дозвільні документи на переміщення коштів через кордон.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, однак, його захисник адвокат Дідо А.М. у судовому засіданні подав письмові пояснення та просив повернути ОСОБА_1 або його представнику за довіреністю вилучені згідно з протоколом ПМП № 0429/30500/22 від 04.03.2022 грошові кошти, а саме: іноземну валюту Євро в сумі 70 000, 00 та іноземну валюту долар США в сумі 35 000,00. Вказав, що кошти є власністю ОСОБА_1 та не були прихованими, знаходились в сумці, а застосування стягнення суперечитиме принципу легітимної мети при забезпеченні суспільних інтересів. Просив суд врахувати, що ОСОБА_1 є висококваліфікованим працівником IT індустрії, має посвідку на постійне проживання в Україні, згідно з листом Міністерства цифрової трансформатики України від 01.04.2022 є надійним партнером Міністерства цифрової трансформації України протягом багатьох років, підтримував концепцію спеціального правового режиму для ІТ- індустрії Дія.City. Приймав активну участь в обговоренні проекту, залученні технологічного бізнесу України для формування найкращих умов спеціального правового режиму та у загальному просуванні проекту. Компанії ОСОБА_5 та Reface, в яких ОСОБА_6 є засновником та раннім інвестором, відповідно стали першими резидентами Дія.City та надали поштовх до резиденства багатьом компаніям, працюючим в технологічному секторі країни. Крім того, зазначив, що ОСОБА_6 також власноруч докладає зусилля заради розбудови повноцінної екосистеми технологічного бізнесу та технологічного хабу світового рівня в Україні.У 2021 році він запустив технологічний університет ОСОБА_7 , який має на меті випускати повноцінних IT-підприємців. Завдяки ОСОБА_8 в Україні також вже декілька років працюють такі освітні та просвітницькі проекти як STEM is FEM та "Наука - це вона". ОСОБА_6 зробив значний внесок у розбудову України як технологічної держави і підняття інвестиційної привабливості країни, його рекомендують до подальшої співпраці.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника митниці та захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Статтею 471 МК України передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Згідно з Інструкцією про порядок переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою постановою Національного Банку України від 27.05.2008 року № 148 (далі - Інструкція НБУ), фізична особа має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Крім цього, в постанові Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 436 «Про затвердження переліку товарів, на які встановлено обмеження щодо переміщення через митний кордон України» до обмежених товарів віднесено валютні цінності (додаток 10).

Відповідно до п. 57 ст. 4 МК України, товари - це будь які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Згідно з ст. 1 ЗУ «Про валюту та валютні операції», до валютних цінностей віднесені національна валюта (гривня), іноземна валюта та банківські метали.

Тобто, валюта є товаром, в розумінні митного законодавства, а тому вона обмежена у переміщенні через митний кордон України шляхом встановлення особливого порядку її переміщення.

Відповідно до Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затверджених наказом Держмитслужби України від 18.02.2006 № 137 «зелений» коридор - це зона спрощеного митного контролю, яка є частиною зони митного контролю на території (у приміщенні) аеропорту, облаштована належним технічним та інформаційним обладнанням і призначена для здійснення в спрощеному порядку митного контрою товарів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, не підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також оподаткуванню й на переміщення яких через митний кордон України не встановлено заборони або обмежень.

Згідно з п. 1.9 даних правил, громадянин самостійно приймає рішення про проходження спрощеного митного контролю чи митного контролю з поданням митної декларації - «зеленим» чи «червоним» коридором. Митний контроль предметів громадян закінчується з моменту переміщення цих предметів за межі зони митного контролю - у разі обрання громадянином «зеленого» коридору; відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, - з моменту перетину громадянином білої лінії, що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Відповідно до ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Як вбачається з матеріалів справи, громадянин Росії ОСОБА_1 намагався перемістити через митний кордон України іноземну валюту в сумі 70 000 євро та 35 000 тисяч доларів США, тобто з перевищенням дозволеної до переміщення через митний кордон України без обов`язкового декларування норми готівки, визначеної постановою Національного банку України № 3 від 02.01.2019 в розмірі 10 000 євро, чим порушив порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю та вимог ст. 8 Закону Україну «Про валюту та валютні цінності» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 471 МК України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненніадміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, повністю підтверджується протоколом про порушення митних правил № 0429/30500/22 від 04.03.2022, актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, доповідною запискою від 03.03.2022 року, фото світлинами, митною декларацією, та іншими матеріалами.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Визначаючи вид та розмір адміністративного стягнення, яке слід застосувати до ОСОБА_1 суддя врахував характер та обставини вчиненого ним адміністративного правопорушення у їх сукупності, особу порушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, та прийшов до висновку, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене санкцією ст. 471 МК України, а саме, штраф у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Що стосується конфіскації коштів, які були предметом порушення митних правил, на чому наполягав представник митного органу, то така не підлягає застосуванню, виходячи з наступного.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 21 липня 2021 року, яке було ухвалено за наслідками розгляду справи N 3-261/2019 (5915/19), окремі положення абзацу другого статті 471 Митного кодексу України, а саме "а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів" визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), оскільки не забезпечують справедливого балансу між вимогами публічних інтересів та захистом права власності особи та не узгоджуються з принципом верховенства права, а тому в цій частині суперечать приписам частини першої статті 8, частин першої, четвертої, шостої статті 41, частини першої статті 64 Конституції України.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір підлягає стягненню з порушника, а тому з ОСОБА_1 також належить стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 0,2 від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі наведеного, керуючись ст. 471, ч. 2 ст. 519, ст. ст. 520, 527, МК України, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700,00 грн (одна тисяча сімсот гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 496,20 грн (чотириста п`ятдесят чотири грн 00 копійок).

Іноземну валюту, вилучену згідно з протоколом про порушення митних правил № 0429/30500/22, а саме: 70 000 (сімдесят тисяч) євро (купюри номіналом 50 Євро у кількості 1400 штук); 35 000 (тридцять п`ять тисяч) доларів США (купюри номіналом 100 дол. США у кількості 350 штук) - повернути ОСОБА_1 або його уповноваженому представнику.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Строк звернення постанови для виконання - три місяці з дня її винесення.

Суддя Н.І. Зарева