Справа № 138/3054/22
Провадження №:3-зв/138/3/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2022 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області у складі головуючого судді Назаренко Г.В. за участю секретаря судового засідання Толочного Б.В.,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань заяву захисника Заболотної Ганни Валеріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Савкової Інни Миколаївни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2022 року до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла заява від захисника Заболотної Ганни Валеріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Савкової Інни Миколаївни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП.

Заява обґрунтована наявністю інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, що полягає в наступному.

Висновок службового розслідування по факту можливого неналежного виконання військовослужбовцями відділення інспекторів прикордонної служби «Могилів-Подільський - Отач» (тип А), відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (тип Б) своїх службових обов`язків в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський», затверджений начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 старшого лейтенанта ОСОБА_2 полковником ОСОБА_3 7 грудня 2022 року, був погоджений старшим юрисконсультом групи юридичного забезпечення лейтенантом юстиції ОСОБА_4 .

Суддя Савкова І.М. перебуває в родинних стосунках (є рідною сестрою) зі старшим юрисконсультом групи юридичного забезпечення лейтенантом юстиції ОСОБА_4 .

У зв`язку із зазначеною обставиною адвокат Заболотна Г.В. вважає, що є сумніви в неупередженості судді Савкової І.М. при розгляді справи та її слід відвести від її розгляду.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 26 грудня 2022 року суддею, яка здійснює розгляд заяви про відвід судді, визначена суддя Назаренко Г.В.

В судове засідання заявник не з`явилась, надала заяву про розгляд заяви про відвід судді Савкової І.М. у її відсутність та відсутність ОСОБА_1 . Заяву підтримала в повному обсязі та просила її задовольнити.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, не повідомив про причини неявки.

Суддя Савкова І.М. про дату, час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином, в судове засідання не з`явилась, не повідомила про причини неявки.

Дослідивши зміст заяви, проаналізувавши матеріали провадження про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Проаналізувавши положення КУпАП вбачається, що останній не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід. Разом з тим, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а Рішенням Ради суддів № 34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку правомірним і доцільним буде застосування аналогії процесуального закону і розгляд заяви про відвід необхідно провести за правилами, встановленими КПК України.

Відповідно до п.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Стаття 75 КПК України містить в собі обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Так, відповідно до п.4 ч.1 цієї статті слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Положеннями ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Положеннями п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Верховний Суд у своїй ухвалі по справі № 826/11409/17 звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості Верховний суд визнає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

«об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

«суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Протокол про адміністративне правопорушення ПдРУ № 252065-Е відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП складено, в тому числі, на підставі висновку службового розслідування по факту можливого неналежного виконання військовослужбовцями відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип А) відділу прикордонної служби ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) своїх службових обов`язків в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський», який складено начальником групи реєстраційної та паспортної роботи відділу організації прикордонного контролю штабу ОСОБА_5 , офіцером відділу зв`язку та інформаційних систем штабу ОСОБА_6 , затверджено начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 старшого лейтенанта Вячеслава Семенова Олегом Ковальчуком та погоджено старшим юрисконсультом групи юридичного забезпечення ОСОБА_4 , який є рідним братом головуючого судді

Савкової Інни Миколаївни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП.

З урахуванням наведених вище вимог закону та наявності вищезазначених обставин, з метою недопущення виникнення будь-яких сумнівів у учасників судового провадження щодо неупередженості, безсторонності та об`єктивності судді Савкової І.М. при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП, суд вважає, що заява захисника Заболотної Г.В. підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.75, 80, 81, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву захисника Заболотної Ганни Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Савкової Інни Миколаївни у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП - задовольнити.

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-18 КУпАП (справа № 138/3054/22, провадження № 3/138/1480/22) передати до канцелярії Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області для здійснення повторного автоматичного визначення судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Назаренко