Справа № 758/9710/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2022 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Управління патрульної поліції у місті Києві відділу адміністративної практики про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и л а :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП 127247 від 12.10.2022 року, складеного інспектором УПП в м. Києві Орєховим Є.О., 12 жовтня 2022 року, о 22 год., ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Ігорівська,16 в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою, чіплявся до перехожих осіб, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства.

В призначене судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Справа про адміністративне правопорушення складається з протоколу серії ГП №127247 від 12.10.2022 року та відеозапису з нагрудної камери поліцейського.

З даного відео вбачається, що працівники поліції приїхали на виклик перехожого, ОСОБА_1 на капот автомобіля поставив пакет із сміттям, як він зазначив на камеру через порушення водієм автомобіля ПДР щодо дотримання дистанції паркування до пішохідного тротуару. ОСОБА_1 зазначає про те, що йому зламали окуляри.

З відео не вбачається вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, про що зазначено у протоколі: нецензурна лайка, чіпляння до перехожих.

Виходячи з диспозиції вказаної статті, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших дій. При цьому, для кваліфікації таких дій за ст. 173 КУпАП обов`язковому встановленню підлягає те, чи були вони вчинені з хуліганських мотивів, тобто через прагнення особи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Даних, які б давали підстави для висновку про те, що з боку ОСОБА_1 на час інкримінованого йому правопорушення мали місце дії, які порушують громадський порядок і спокій громадян і становлять об`єктивну сторону хуліганства, як зазначено в протоколі, в ході судового розгляду, здобуто не було.

З урахуванням викладеного, оцінюючи вищевикладені обставини, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, і відповідно провадження у справі слід закрити.

Керуючись ст. 245,247,256,278,280 КУпАП, суддя

постановила:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Л. В. Казмиренко