Деражнянський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
29 липня 2022 року Справа № 673/716/22 Провадження № 3/673/490/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Ягодіна Т.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Сектору поліцейської діяльності №1 Відділу поліції №3 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , не працюючої,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №159994 від 14.07.2022 року, складеного ст. ДОП СПД №1 ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області Гейсуном О.В. відносно ОСОБА_1 , останній 11.07.2022 року близько 18 год. 10 хв. перебуваючи в під`їзді будинку АДРЕСА_2 вчинив дрібне хуліганство, яке виражалось в образах нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується письмовим повідомленням про вручення повістки про виклик до суду. Клопотання про відкладення розгляду справи він не заявляв.

У відповідності до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З огляду на наведене, суд проводить судовий розгляд у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст.ст.251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, який в силу положень ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення.

Тож, досліджуючи останній, разом із іншими, додатними до нього матеріалами, суд прийшов до таких висновків.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення дрібного хуліганства відносно ОСОБА_2 у вигляді образ нецензурною лайкою.

Так, обов`язковою ознакою складу означеного правопорушення являється наявність суб`єктивної сторони у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушений громадський порядок та спокій громадян, та бажає таких наслідків.

У даному випадку, з огляду на встановлені судом фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, позаяк, у останнього був відсутній умисел на порушення громадського порядку.

Так, з наявних в матеріалах справи письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що за вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення обставин останній перебував в квартирі за місцем свого проживання, коли до нього постукала його сусідка ОСОБА_2 з питаннями стосовно огорожі земельної ділянки біля їхнього будинку. Вказане розлютило ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останній висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 ..

Вказані обставини підтверджуються також письмовими поясненнями ОСОБА_2 , з яких також вбачається, що між ними мав місце конфлікт стосовно суміжних земельних ділянок.

Зі змісту п.4 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» вбачається, що суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК , що передбачають відповідальність за злочини проти особи.

З огляду на викладене, суд не встановив наявності в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення хуліганських дій, оскільки дії останнього були викликані існуванням конфліктної ситуації з ОСОБА_2 з приводу суміжних земельних ділянок.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 173, 247, 279, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Т. В. Ягодіна