ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5282/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Бондаренко М.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановила:

До Дарницького районного суду м. Києва 21 вересня 2022 року надійшли матеріали про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 20 серпня 2022 року серії ААД № 149439, ОСОБА_1 20 серпня 2022 року, о 02 год. 31 хв., за адресою: м. Київ, вул. Поліська, 22, керував транспортним засобом «Toyota Camry», державний номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, нестійка хода, порушення вимови. Від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку відмовився на нагрудну камеру № 472241.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Суддя, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, який просив суд про закриття справи стосовно його підзахисного, дійшла таких висновків.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами тощо.

У судовому засіданні встановлено, що під керуванням ОСОБА_1 автомобіль рух не здійснював та працівники поліції його не зупиняли. ОСОБА_1 транспортним засобом не керував, як і не знаходився в салоні автомобіля, а лише стояв поруч з припаркованим транспортним засобом. Через деякий час працівники поліції, що проїжджали повз до нього підійшли. ОСОБА_1 не відмовлявся від проходження огляду, так як працівниками поліції взагалі не пропонувалось проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння ні спеціальним приладом «Драгер», ні в медичному закладі.

Суддя, дотримуючись вимог ст. 252 КУпАП, оцінила докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, водночас керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

За усталеним у судовій практиці визначенням, під керуванням транспортним засобом слід розуміти як виконання функцій водія під час руху такого засобу або інструктора-водія під час навчання учнів-водіїв, незалежно від того, керує особа транспортним засобом, який рухається своїм ходом чи за допомогою буксирування.

Верховний Суд у своє рішенні також зазначає, що само по собі керування транспортним засобом розуміється, як технічна дія водія з метою приведення транспортного засобу в рух, зворушення з місця і, як наслідок, переміщення транспортного засобу в просторі. Експлуатація транспортного засобу передбачає використання цього транспортного засобу за призначенням, тобто з метою керування (п. 38, постанова КАС ВС у справі № 404/4467/16-а).

Проте, протокол про адміністративне правопорушення, не містять відомостей про те, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом або експлуатував його. Докази того, що він керував автомобілем у матеріалах справи відсутні.

Також даючи оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, суд вважає, що дії працівників патрульної поліції, які виразились, зокрема, у тому, що вони не виконали покладений на них обов`язок щодо здійснення у встановленому законом порядку огляду на стан сп`яніння водія, по своїй суті, вчинені виключно з метою складання протоколу на ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення без наявних на то підстав.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Принцип презумпції невинуватості підлягає застосуванню й в справах про адміністративні правопорушення, саме всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (постанова КАС ВС від 08 липня 2020 року, справа № 463/1352/16-а).

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 130, статтями 274, 283-285 КУпАП, суддя,

ухвалила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.С. Бондаренко