Справа № 758/6848/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

30 серпня 2022 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Головчак М. М. , розглянувши матеріали, що надійшли із Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , заміжньої, неповнолітніх дітей не утриманні не маючої, фізичної особи-підприємця, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно відомостей, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення від 10 серпня 2022 року № 9070, при фактичній перевірці павільйону ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , 09 серпня 2022 року об 13 год. 19 хв. встановлено факт порушення порядок проведення розрахунків, а саме: не забезпечено програмування РРО - при реалізації підакцизної групи товару в розрахунковому документі відсутнє найменування для підакцизної групи товарів, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», тобто вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, письмових клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина підтверджена дослідженими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, зокрема даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, Актом (довідкою) фактичної перевірки, поясненнями

Протилежного доказам, з`ясованими в судовому засіданні, не встановлено, доказів відсутності вини не надано.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції статті, за якою кваліфіковані її дії.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення також підлягає судовий збір в сумі 496 грн 20 коп.

На підставі ч.1 ст.155-1 КУпАП, керуючись ст. 33, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня ухвалення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М. М. Головчак