П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали справи, що надійшли від 94 прикордонного загону відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду не відомий, тимчасово непрацюючого, проживаючого: АДРЕСА_1 ; документ, що посвідчує особу: паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії № НОМЕР_1 , виданий 12.01.2018 року, орган видачі 2114, за ч. 1 ст. 204-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення ЗхРУ №011386 від 28.08.2022, згідно з яким о 01 год. 00 хв. 28.08.2022 року в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Ужгород» (тип А) на в`їзд в Україну під час здійснення паспортного контролю було виявлено громадянина України ОСОБА_1 , ЗП серії № НОМЕР_1 стосовно якого відбулось спрацювання БД «Ризик перетин». В подальшому, п/н СПНІШр із залученням офіцера ПОРВ (з м.д.н.п. Ужгород) було встановлено, що згідно БД «Ризик», перетин ДКУ здійснював в ППр «Дзвінкове» в напрямку «виїзд» з України, в якості пішохода 26.02.2022 року по паспорту громадянина Угорщини № НОМЕР_2 . Документи, що надають підстави для виїзду за кордон особам призовного віку відсутні. Своїми діями порушив вимоги ст. 2 , 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», ст. 12 ЗУ «Про державний кордон України» та п. 2 « Правил перетинання державного кордону громадянами України», затверджених ПКМУ від 27.01.1995 року № 57, тобто скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Особа, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області особі було відомо згідно з даними протоколу про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Беручи до уваги те, що приписами ст. 277 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 204-1 КУпАП розглядається судом протягом доби, суд вважає за необхідне розглянути дану справу без участі ОСОБА_1 за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 2 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» передбачено, що документами, що дають право громадянину України на виїзд з України і в`їзд в Україну, є: паспорт громадянина України для виїзду за кордон; дипломатичний паспорт України; службовий паспорт України; посвідчення особи моряка; посвідчення члена екіпажу; посвідчення особи на повернення в Україну (дає право на в`їзд в Україну). Статтею 2 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» передбачено, що перетинання громадянами України державного кордону України здійснюється в пунктах пропуску через державний кордон України після пред`явлення одного з документів, зазначених у статті 2 цього Закону. Правила перетинання державного кордону України громадянами України встановлюються Кабінетом Міністрів України відповідно до цього Закону та інших законів України.

Статтею 12 Закону України «Про державний кордон України» передбачено, що пропуск осіб, які перетинають державний кордон України, здійснюється органами Державної прикордонної служби України за дійсними документами на право в`їзду на територію України або виїзду з України. Пропуск транспортних засобів, вантажів через державний кордон України провадиться відповідно до законодавства України і міжнародних договорів України. Відповідно до міжнародних договорів України Кабінетом Міністрів України може бути встановлено спрощений порядок пропуску осіб, транспортних засобів, вантажів через державний кордон України.

Частиною 1 статті 204-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення стверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ №011386 від 28.08.2022; протоколом про адміністративне затримання від 28.08.2022; протоколом особистого огляду, огляду речей та вилучення речей і документів від 28.08.2022; актом опитування затриманої особи від 28.08.2022, у якому, зокрема, вказав, що не мав намір уникнути оголошеної в Україні загальної мобілізації; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , рапортом працівника ДПС України від 28.08.2022 ОСОБА_3 ; фотокопіями паспортного документу громадянина Угорщини, паспорту громадянина України для виїзду за кордон.

Як вбачається з наданого суду протоколу про адміністративне правопорушення неможливо встановити об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204- 1 КУпАП, оскільки із фабули протоколу не зрозуміло, який документ надав ОСОБА_1 на паспортний контроль при складанні протоколу, а доказів порушення 26.02.2022 при виїзді за кордон суду не надано.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно зі ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУПАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 204-1, 247, 283, 284, 287- 291 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 204-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області І.В. Логойда