ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №293/1818/22
Провадження № 3/293/1499/2022

03 листопада 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макаров, Бучанського району Київської обл., громадянина України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: ВЧ НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ), посада: навідник 3 аеромобільного взводу 6 аеромобільної роти 2 аеромобільного батальйону

за ч. 3 ст.172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

01.11.2022 до Черняхівського районного суду Житомирської області з Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) надійшов протокол серії А4350 №193 від 27.10.2022 про військове адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

Зі змісту протоколу про військове адміністративне правопорушення серії А4350 №193 від 27.10.2022 убачається, що солдат ОСОБА_1 , 23.10.2022 о 03 год. 00 хв., перебував з ознаками сп`яніння на території військової частини НОМЕР_1 АДРЕСА_2 , в умовах воєнного стану. Від медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння солдат ОСОБА_1 відмовився у присутності свідків, чим вчинив військове адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився,про дату час та місце розгляду спарви був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом надіслання телефонограми, у якій ОСОБА_1 повідомив, що 26.10.222 вибув з військової частини за місцем дислокації, тому не може бути присутнім у судовому засіданні.

Приймаючи до уваги, що участь особи у розгляді справи в даній категорії справ у відповідності до норм ст.268 КУпАП не є обов"язковою, суд вважає можливим справу розглянути у його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.
Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 172-20 КУпАП додано:
- протокол про військове адміністративне правопорушення серії А4350 №193 від 27.10.2022 (а.с.3-4);
- акт підтвердження перебування військовослужбовця на території військової частини, військовому об`єкті, або появи на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмови від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 23.10.2022 (а.с.5);
- письмові пояснення ОСОБА_2 від 23.10.2022 (а.с.11);
- письмові пояснення ОСОБА_3 від 23.10.2022 (а.с.12);
- витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №25 від 28.04.2022 (а.с.14);
- службова характеристика солдата ОСОБА_1 (а.с16);
- медичну характеристику на солдата ОСОБА_1 (а.с.18).
Водночас суд зазначає, що на момент розгляду справи відсутній діючий нормативно - правовий акт, який визначає порядок проходження огляду на стан сп`яніння військовослужбовців, які виявлені не патрульно-постовою службою Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, проте незважаючи на це огляд на стан сп`яніння не повинен бути свавільним, а порядок його проведення повинен бути юридично визначеним, тому суд вважає за можливим застосувати за аналогією нормативно правові акти, що регулюють подібні відносини.
Так, загальний порядок огляду та встановлення стану сп`яніння передбачений ст.266 КУпАП.
У разі відмови особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 172-20 КУпАП, від проведення огляду на стан сп`яніння в закладі охорони здоров`я уповноважена посадова особа у присутності двох свідків складає протокол, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії порушника щодо ухилення від огляду.
Як видно зі змісту протоколу про військове адміністративне правопорушення від 27.10.22 даний проткол складено відносно ОСОБА_1 за відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп"яніння.
Вказаний факт відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп"яніння підтверджується поясненнями свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , за участю яких був складений акт підтвердження перебування військовослужбовця на території військової частини в стані алковгольного сп"яніння (а.с. 5).
Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Диспозиція ч. 1 ст. 172-20 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення, по-перше, за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, по-друге, за появу таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, по-третє, за виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, по-четверте, за відмову таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Відповідальність за ч. 3 цієї статті настає за умови вчинення цих дій, якщо вони вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.
Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення.
Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у скоєнні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.
У справі "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v. Russia", рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення ("проведення несанкціонованого пікету"), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.
У справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
Крім того, відповідно до п. 7 Розділу 8 Інструкції про організацію патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністерства оборони України №515 від 10 жовтня 2016 року, за наявності ознак алкогольного сп`яніння у затриманої особи, установлених Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858, уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у присутності двох свідків пропонує затриманій особі, з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння, пройти добровільно тест з використанням спеціальних технічних засобів в органі управління Служби правопорядку (підрозділі Служби правопорядку в гарнізоні). За результатами проведення огляду на стан сп`яніння посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) складається акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, який підписується посадовою особою, яка проводила огляд, та двома свідками. У разі відмови затриманої особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбаченестаттею 172-20КУпАП, від проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння в закладі охорони здоров`я уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні)у присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії порушника щодо ухилення від огляду.
Обов`язок щодо належного складення протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених у протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладений на суд.
Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, зокрема, протоколу, у ньому не зазначено ознаки сп`яніння, що є істотним порушенням вимог вищезазначеної інструкції та КУпАП, та є підставою для визнання огляду на стан сп`яніння недійсним.
У відповідності до норм ч.2 ст 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Натомість у протоколі відсутні дані про те, що ОСОБА_1 відмовився від дачі пояснень, підпису та отримання другого примірника протоколу. Відповідні графи протоколу не містять підтвердження того, що ОСОБА_1 відмовився від вчинення таких дій у присутності свідків. Відповідних пояснень свідків щодо відмови ОСОБА_1 від вчинення вказаних вище дій матеріали справи також не містять.
Крім того факт події був 23.10.222 о 03.00 год., а протокол складений у порушення норм ст. 254 КУпАП 27.10.2022 без будь-яких пояснень щодо неможливості складення протоколу строк, визначений ст. 254 КУпАП.
Разом з тим проткол містить виправлення у даті його складення без жодного засвідчення виправлень, що є недопустимим.
Враховуючи викладені обставини й їх сукпуності, суд дійшов висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а відтак і відсутність в його діянні складу даного адміністративного правопорушення, оскільки у відповідності до вимог ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 зазначено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно з ч. 3 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.
На підставі вищенаведеного, оцінивши наявні в даній справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в даному випадку вина ОСОБА_1 в інкримінованому йому правопорушенні не доведена належними та допустимими доказами, а тому провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 34-35 33, 40-1, 172-20, 283, 284 КУпАП,суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 172-20 КУпАП закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ЛОСЬ