Справа № 289/1946/22
Номер провадження 3/289/1357/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2022 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленко О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділення поліції № 3 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого майстром виробничого навчання, РНОКПП відсутній, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 12.10.2022 серії ВАВ №253304, 12 жовтня 2022 року близько 09:17 год. по вул. Велика Житомирська в м. Радомишль ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, кидався битися до ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 по суті обставин, викладених в протоколі пояснив, що у власності має квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 . З приводу володіння цієї квартири між ним та ОСОБА_3 протягом тривалого часу існують неприязні відносини. Зокрема, останній самовільно неодноразово руйнував труби водопостачання до квартири ОСОБА_1 , у зв`язку із чим він звертався до правоохоронних органів та міської ради. 12 жовтня 2022 року близько 09 години 15 хвилин ОСОБА_1 разом зі своєю бабусею ОСОБА_4 зустрів ОСОБА_3 та його співмешканку ОСОБА_2 біля кафе «Фулл Хаус». Після привітання з останніми ОСОБА_1 попросив ОСОБА_3 більше не наносити шкоди належному йому майну. Після чого ОСОБА_2 почала кричати на нього, ображати його та погрожувати тим, що вона разом з ОСОБА_3 не дадуть ОСОБА_1 жити у вказаній квартирі. Його бабуся ОСОБА_4 звернулась до всіх з проханням вирішити конфлікт цивілізовано та мирно, однак ОСОБА_2 почала кричати та викликала поліцію.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 12 жовтня 2022 року о 9 годині 12 хвилин до неї і її співмешканця ОСОБА_3 в центрі м. Радомишль ззаду підбіг ОСОБА_1 , який одразу почав їх ображати нецензурними словами, долонею правої руку вдарив їй по лівій щоці, погрожував, що спалить їй машину та битою розіб`є їй голову. У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 на її прохання не хотів заспокоюватись вона викликала поліцію. Крім того зазначила, що раніше конфліктів між нею та ОСОБА_1 не було.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 12.10.2022 о 09:15 год. біля кафе «Фулл Хаус» до нього та його співмешканки ОСОБА_2 підійшов ОСОБА_1 , який одразу почав на нього кричати, погрожувати фізичною розправою та тим, що спалить його машину і будинок. Після цього ОСОБА_1 почав ображати ОСОБА_2 та вдарив її кулаком по обличчю. Також в ході цього конфлікту ОСОБА_1 декілька разів вдарив ОСОБА_3 . Свідок ОСОБА_3 звернув увагу суду на те, що конфліктні ситуації між ним і ОСОБА_1 раніше виникали стосовно належної ОСОБА_1 квартири.

Свідок ОСОБА_4 в суді пояснила, що вранці 12 жовтня 2022 року з онуком ОСОБА_1 зустріли ОСОБА_3 та ОСОБА_2 і вирішили до них підійти, щоб привітатися. Після того, як вони привітались ОСОБА_1 попросив ОСОБА_3 більше не нівечити каналізацію, яка прокладена з його квартири. Після чого ОСОБА_2 одразу почала кричати, що не дозволить ОСОБА_1 проживати в його квартирі, а також почала його ображати. Свідок ОСОБА_4 зазначила, що вона з онуком хотіла владнати конфлікт лише в цивілізований спосіб, удари ОСОБА_3 та ОСОБА_2 її онук не завдавав.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що з ранку 12 жовтня 2022 року пішки йшла по вул. Велика Житомирська в м. Радомишль та була очевидцем того, як ОСОБА_2 кричала та погрожувала ОСОБА_1 , який в цей момент мовчки стояв поряд. Згодом до них під`їхав автомобіль поліції.

Свідок ОСОБА_6 в суді пояснила, що вранці 12.10.2022 йшла до своєї дочки, яка проживає в АДРЕСА_4 . Коли проходили повз кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований по АДРЕСА_1 , вона побачила ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , а також ОСОБА_2 , яка стояла осторонь від вказаної компанії людей та в цей момент кричала і була дуже емоційна, а решта осіб спокійно між собою спілкувались. Пізніше до цієї компанії під`їхала поліцейська автівка.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків, дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_1 до суду надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 253304 від 12.10.2022 та письмові пояснення ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та самого ОСОБА_1 .

Разом з тим, з пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, письмових доказів, які надано ОСОБА_1 , пояснень в судовому засіданні свідків, судом встановлено, що 12.10.2022 о 09:17 год. по вул. Велика Житомирська в м. Радомишль між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбувся особистий конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин, що підтверджується, як поясненнями самого ОСОБА_1 , поясненнями свідків, так і дослідженими письмовими доказами, а саме листами відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 01.09.2021, актом від 31.07.2021 року, складеного депутатом Радомишльської міської ради Данилюк Н.А., заявою ОСОБА_1 від 31.08.2021, скерованої до Радомишльської міської ради, розпорядженням голови вказаної міської ради від 01.09.2021 №133-о, а також актом обстеження квартири та нежитлових приміщень в будинку АДРЕСА_5 від 13.09.2021. Таким чином, судом встановлено, що дії ОСОБА_1 були направлені безпосередньо на вирішення особистих неприязних відносин, які у нього виникли з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Однак, будь-які докази того, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків та тривав значний проміжок часу. Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст. 247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 251, 256, 252, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя О. О. Кириленко