Провадження № 3/686/130/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2022 року м.Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Вітушинська О.О., з участю прокурора Зварича В.Т.,особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хмельницький справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , непрацюючої,

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення №47-01/245/21 ОСОБА_1 ставиться в вину те, що вона, будучи особою, на яку поширюються вимоги ЗУ «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в зв`язку із отриманням 12.04.2021 року доходу подарунку у не грошовій формі (житловий будинок) на суму 200000,00 грн, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2021 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у інкримінованому їй правопорушенні заперечила та пояснила, що 08.04.2021 р. звернулася до керівника Хмельницької обласної прокуратури із заявою про звільнення її з 12.04.2021 р. з посади прокурора Хмельницької місцевої прокуратури за власним бажанням. Наказом керівника Хмельницької обласної прокуратури від 09.04.2021 р. з 12.04.2021 р. її було звільнено із займаної посади. Стверджує, що не надавати, чи надавати невчасно інформацію про зміни у майновому стані, чи ухилятися від такого обов`язку, вона наміру не мала, як не мала на меті приховувати таку інформацію від уповноважених на те органів. 12.04.2021 р. вважала себе звільненою, у зв`язку із чим, необхідності в декларуванні отриманого доходу у вигляді подарунку у неї не було, так як особою, на яку поширюються вимоги ЗУ «Про запобігання корупції», уже не була. В зв`язку із чим, просить провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно неї закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя також повинен з`ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст.172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезедента або про суттєві зміни у майновому стані.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України « Про запобіганню корупції » корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей. Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України « Про запобігання корупції », завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст.1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Так, в ході судового провадження встановлено, що ОСОБА_1 з 15.12.2015 р. призначена на посаду прокурора Хмельницької місцевої прокуратури Хмельницької області.

Згідно підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові та службові особи органів прокуратури, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, дипломатичної служби, державної лісової охорони, державної охорони природно-заповідного фонду, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику.

Згідно з примітками до статей 51-3 та 56 Закону посада прокурора належить до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до ч.4 ст.52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Положення частини четвертої цієї статті застосовуються до суб`єктів декларування, які є службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, а також суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, відповідно до статті 51-3 цього Закону.

Отже, посадова та службова особа органів прокуратури, як суб`єкт декларування має у обов`язковому, визначеному законом порядку подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 набула право власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування від 12.04.2021 року.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року 2270 грн.

Таким чином ОСОБА_1 стала власником нерухомого майна (будинок) на суму 200 000 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2021 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону, тому у ОСОБА_1 виник обов`язок, передбачений ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити про суттєві зміни у майновому стані НАЗК.

Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб - сайті НАЗК.

Тобто, у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані до 00:00 год. 23.04.2021 року, шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на відповідному веб-ресурсі.

Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за фактом придбання (набуття) вищевказаного об`єкта нерухомості подано ОСОБА_1 14.06.2021 року, тобто після спливу 10 денного строку подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, є правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В своїх поясненнях ОСОБА_1 зазначила, що не надавати, чи надавати невчасно інформацію про зміни у майновому стані, чи ухилятися від такого обов`язку, вона наміру не мала. Вважала, що станом на 12.04.2021 р. уже була звільнена з посади прокурора Хмельницької місцевої прокуратури Хмельницької області, в зв`язку із чим, не являлася суб`єктом декларування. В цей день вона на роботу не виходила, свої функціональні обов`язки не виконувала, лише в приміщенні Хмельницької обласної прокуратури отримала наказ про звільнення та трудову книжку. Крім цього, не мала й на меті приховувати таку інформацію від уповноважених на те органів. Жодного корисливого мотиву, конкретної мети чи іншого особистого інтересу чи інтересів третіх осіб у несвоєчасному декларуванні суттєвих змін у майновому стані, вона не мала і не мала умислу, спрямованого на порушення вимог фінансового контролю чи переслідування будь якого корупційного інтересу.

До того ж, наявний у справі наказ керівника Хмельницької обласної прокуратури №393к від 09.04.2021 р., згідно якого ОСОБА_1 звільнено з 12 квітня 2021 року з посади прокурора Хмельницької місцевої прокуратури Хмельницької області за власним бажанням, сформульовано таким чином, що дійсно можна зробити висновок про те, що 12.04.2021 р. не являвся робочим днем для ОСОБА_1 , хоча, згідно даних табелю обліку робочого часу, вказаний день відмічено як робочий.

Крім того, ОСОБА_1 неодноразово, з дотриманням усіх передбачених законодавством строків, подавала декларації та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у 2016-2021 роках.

Доказів, які б спростовували твердження ОСОБА_1 про її переконання, що 12.04.2021 р. вона уже не являлась суб`єктом декларування, так як цього дня уже не займала посаду прокурора Хмельницької місцевої прокуратури Хмельницької області та підтверджували б зворотнє, матеріали справи не містять.

Отже, у даному випадку відсутність умислу ОСОБА_1 , спрямованого на вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, свідчить про відсутність однієї із складових його елементів, а саме суб`єктивної сторони, а отже і складу адміністративного правопорушення в цілому.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

За викладених обставин, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому усі сумніви і припущення стосовно наявності в діях останньої складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на її користь.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, керуючись нормами закону, приходжу до висновку про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, і, відповідно, про відсутність в її діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, що є підставою для закриття провадження на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 22, ч. 2 ст. 172-6, 268, 283, 284, 287 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції»,

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області протягом 10 днів з дня її винесення.

СУДДЯ: