Справа № 366/1215/22 Головуючий в суді І інстанції - Гончарук О.П.
Провадження № 33/824/2855/2022 Доповідач - Писана Т.О.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Писаної Т.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року ОСОБА_1 визнано винним в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді арешту з утриманням на гауптвахті Військової служби правопорядку Збройних Силах України строком сім діб.

Не погоджуючись з даною постановою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року скасувати та закрити провадження у справі.

У доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, при цьому суд не надав належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам та обставинам, підійшов формально до їх вивчення, що потягло за собою встановлення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП.

Вказує, що в військовій частині де він проходить службу, йому не були надані документи у підтвердження того, хто є особою, уповноваженою встановлювати стан перебування в нетверезому стані.

Посилається на те, що не був ознайомлений з сертифікатом відповідності та свідоцтвом про повірку робочого засобу вимірювальної техніки. Також йому не було сказано про добровільний характер проходження тесту на стан сп`яніння.

Зазначає, що протокол від 19 серпня 2022 року не повністю підписаний обома свідками, а також вказує, що йому не було вручено акта про результати освідування.

Крім того заперечує сам факт доведеності його нетверезого стану, оскільки із результатами його огляду на стан сп`яніння він не погодився, однак йому не було забезпечено повторний огляд у сертифікованому медичному закладі.

Щодо поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року, то апелянт вказує, що у судовому засіданні він присутній не був, оскільки ніс військову службу, а зі змістом постанови він ознайомився лише 1 вересня 2022 року, у зв`язку з чим останнім днем для подачі апеляційної скарги є 12 вересня 2022 року з урахуванням вихідних днів.

Враховуючи вищевикладене ОСОБА_1 просить визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції поважними та поновити цей строк.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яким було складено протокол, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, доводи ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року, на думку апеляційного суду, є обґрунтованими.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не був присутній в судовому засіданні 30 серпня 2022 року. Також, матеріали справи не містять доказів отримання копії постанови ОСОБА_1 .

Враховуючи зазначене, з метою забезпечення доступу до правосуддя, права на апеляційне оскарження, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, з огляду на викладені обставини суд апеляційної інстанції вважає за необхідне клопотання задовольнити, поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року як такий, що пропущений з поважних причин.

У судовому засіданні ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити, скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову про закриття провадження у справі.

ОСОБА_1 у апеляційній скарзі було також заявлене клопотання про виклик і допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

В обгрунтування поважних причин незаявлення клопотання про допит свідків у суді першої інстанції ОСОБА_1 зазначає, що на час направлення судом SMS-повідомлення від 22 серпня 2022 року та на час розгляду справи 30 серпня 2022 року він перебував у добовому наряді, у підтвердження чого надані письмові пояснення ОСОБА_6 (а.с 19).

З урахуванням наведеного та з метою встановлення фактичних обставин справи на переконання апеляційного суду наявні підстави для задоволення клопотання частково, а саме щодо допиту ОСОБА_2 , який був присутнім під час події, що підтвердили ОСОБА_4 , який складав протокол, та свідок ОСОБА_3 , який зазначений у протоколі. Інший свідок ОСОБА_5 , про допит якого просив ОСОБА_1 , не підтвердив, що був присутнім під час подій, тому підстави для його допиту відсутні.

Судом апеляційної інстанції також було допитано свідка ОСОБА_3 , який зазначений у протоколі та який з`явився у судове засідання, з метою підтвердження чи спростування обставин, викладених у протоколі та доводів апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, пояснення учасників судового розгляду, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 суд першої інстанції визнав останнього винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, а саме: дійшов висновку, що військовослужбовець ОСОБА_1 перебував на території військової частини в стані алкогольного сп`яніння, в умовах особливого періоду.

Указаного висновку суд дійшов на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, а саме: протоколу про адміністративне правопорушення серії КИІ № 0295 від 19 серпня 2022 року, відповідно до якого 19 серпня 2022 року близько 08 год. 00 хв., військовослужбовець ОСОБА_1 , на території Київської області виконував обов`язки військової служби в нетверезому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП; акта огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (тест № 61 від 19 серпня 2022 року), відповідно до якого у ОСОБА_1 встановлено стан алкогольного сп`яніння - 0,68 % (проміле); копії військового квитка серії НОМЕР_1 , відповідно до якого ОСОБА_1 є військовослужбовцем. Також взято до уваги пояснення свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

З такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна з огляду на таке.

Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15 травня 2008 року, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року та ч.2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 01 листопада 1950 року, рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23 рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч. 1 ст. 14-1 КУпАП передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 172-20 КУпАП передбачено відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Частиною третьою указаної статті застережено, що дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду, - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятнадцяти до двохсот вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Як убачається із матеріалів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 є військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_2, молодшим сержантом, цей статус підтверджується військовим квитком серії НОМЕР_1 (а.с. 23-27), про що також зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно із письмовими поясненнями сержанта ОСОБА_6 від 31 серпня 2022 року (а.с. 19) ОСОБА_1 є також помічником начальника групи ОТЛ ППС.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Так, згідно із ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 172-10 - 172-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України (про правопорушення, вчинені військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів, а також працівниками Збройних Сил України під час виконання ними службових обов`язків.

Наказом Міністерства оборони України від 23 жовтня 2021 року №329 затверджено Інструкцію зі складання протоколів та оформлення матеріалів про військові адміністративні правопорушення (далі Інструкція №329), згідно із п. 1 розділу ІІ якого протокол про правопорушення, передбачені статтями 172-10-172-20 КУпАП, складається:

командиром (начальником) військової частини або уповноваженим ним командиром підрозділу (далі - уповноважена посадова особа військової частини) у разі виявлення ним безпосередньо факту вчинення підлеглим військовослужбовцем (військовозобов`язаним) військового адміністративного правопорушення або отримання інформації про вчинення такого правопорушення від інших осіб;

уповноваженою посадовою особою органу військового управління, органу управління Служби правопорядку, органу управління ДССТ у разі виявлення нею безпосередньо факту вчинення військовослужбовцем (військовозобов`язаним) військового адміністративного правопорушення або отримання інформації про вчинення такого правопорушення від інших осіб.

Наказом Міністерства оборони України від 10 жовтня 2016 року №515 також затверджено Інструкцію про організацію патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України (далі Інструкція №515), якою визначені основні завдання, механізм організації та несення патрульно-постової служби Військовою службою правопорядку у Збройних Силах України (далі - Служба правопорядку) щодо забезпечення правопорядку і військової дисципліни серед військовослужбовців у місцях дислокації військових частин, військових навчальних закладів, установ та організацій (далі - військова частина), на вулицях і в громадських місцях, а також у військових містечках Збройних Сил України (далі - військові містечка), права та обов`язки патрулів і посадових осіб Служби правопорядку під час несення служби, порядок застосування ними заходів адміністративного примусу до військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів під час проходження зборів (далі - військовозобов`язані), а також працівників Збройних Сил України (далі - працівники) під час виконання ними службових обов`язків.

Положеннями п. 3 розділу І Інструкції №515 передбачено, що під час несення патрульно-постової служби посадові особи органів управління (військових частин та підрозділів) Служби правопорядку керуються Конституцією України, Законом України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), статутами Збройних Сил України, цією Інструкцією та іншими нормативно-правовими актами.

Указаною Інструкцією також передбачено, що складати протоколи про військові адміністративні правопорушення стосовно військовослужбовців (військовозобов`язаних) та працівників у випадках, передбачених статтями 172-10-172-20 КУпАП, мають право уповноважені на те посадові особи.

Протокол складено офіцером ІНФОРМАЦІЯ_2 старшим лейтенантом ОСОБА_4 .

Таким чином, доводи апеляційної скарги щодо складення протоколу неуповноваженою особою не відповідають дійсності.

Протокол підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (п. 5 розділу ІІ Інструкції №329).

У протоколі від 19 серпня 2022 року факт вчиненого правопорушення підтверджено свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Згідно із п. 7 розділу ІІ Інструкції №329 до протоколу долучаються матеріали (докази), що підтверджують факт вчинення військового адміністративного правопорушення (рапорти посадових осіб, заяви, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків правопорушення, інші документи, які стосуються правопорушення). Матеріали, які долучаються до протоколу, повинні містити достовірну інформацію, відповідати вимогам законодавства та правилам діловодства. Обов`язок щодо збирання доказів та оформлення матеріалів про військове адміністративне правопорушення покладається на уповноважену посадову особу, яка складає протокол.

У пункті 2 розділу VІІІ Інструкції №515 також визначений порядок складання протоколів про адміністративне правопорушення та протоколів про адміністративне затримання. Зокрема, підпунктом 11 пункту 2 розділу VІІІ Інструкції №515 визначено, якщо в діях військовослужбовця є склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 44, 172-10-172-20, 173, 174, 178, 184-1, 185, 185-7 КУпАП, крім протоколу про адміністративне затримання, складається також і протокол про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У пункті 3 підпункт 7 розділу VІІІ Інструкції №515 визначено процедуру огляду військовослужбовця на стан сп`яніння.

Затриманих військовослужбовців приймає оперативний черговий органу управління Служби правопорядку (посадова особа підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), про що складає протокол про адміністративне затримання і здійснює запис до книги обліку затриманих (доставлених) осіб.

За наявності ознак алкогольного сп`яніння у затриманої особи, установлених Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за № 1413/27858, уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у присутності двох свідків пропонує затриманій особі, з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння, пройти добровільно тест з використанням спеціальних технічних засобів в органі управління Служби правопорядку (підрозділі Служби правопорядку в гарнізоні). Перед проведенням огляду на стан алкогольного сп`яніння уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) інформує особу, яка підлягає огляду, про порядок застосування спеціального технічного засобу та на її вимогу надає сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки. За результатами проведення огляду на стан сп`яніння посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) складається акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (додаток 15), який підписується посадовою особою, яка проводила огляд, та двома свідками.

За результатами проведення огляду на стан сп`яніння посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) складається акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (додаток 15), який підписується посадовою особою, яка проводила огляд, та двома свідками.

Акт огляду складається у двох примірниках, один з яких вручається порушнику, а другий підшивається до протоколу про адміністративне правопорушення.

Результати огляду, проведеного уповноваженою посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), зазначаються у відповідних графах протоколів про адміністративне правопорушення та адміністративне затримання.

У разі незгоди порушника на проведення огляду уповноваженою посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами оперативний черговий органу управління Служби правопорядку (посадова особа підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у супроводі посадової особи, визначеної начальником органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), організовує направлення затриманого до закладів охорони здоров`я Збройних Сил України, або закладів охорони здоров`я, які підпорядковані Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним державним (військово-цивільним) адміністраціям, Київській та Севастопольській міським державним адміністраціям, для проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Направлення на огляд затриманого з метою виявлення стану алкогольного чи наркотичного сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (додаток 16), здійснюється оперативним черговим органу управління Служби правопорядку (посадовою особою підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) на підставі письмового звернення начальника органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні).

З метою забезпечення достовірності результатів огляду затриманих посадова особа Служби правопорядку забезпечує доставлення таких осіб до закладів охорони здоров`я Збройних Сил України, або закладів охорони здоров`я, які підпорядковані Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним державним (військово-цивільним) адміністраціям, Київській та Севастопольській міським державним адміністраціям, протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Огляд для встановлення стану сп`яніння затриманого, який вчинив адміністративне правопорушення, здійснюється в закладах охорони здоров`я, яким надано право на проведення такого огляду, лікарями, які пройшли тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством.

За результатами огляду на стан сп`яніння та за лабораторними дослідженнями встановлюється ступінь сп`яніння, який вноситься до акта медичного огляду.

Огляд у закладі охорони здоров`я та складання висновку за результатами огляду проводиться в присутності посадової особи Служби правопорядку.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи в трьох примірниках (перший примірник видається під підпис посадовій особі Служби правопорядку, яка доставила особу на огляд, другий - оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я).

Після проведення огляду посадова особа Служби правопорядку доставляє затриманого до органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні).

Результати огляду на стан сп`яніння затриманого зазначаються уповноваженою посадовою особою органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), якій надано право складати протоколи, у відповідних графах протоколів про адміністративне правопорушення та адміністративне затримання, а висновок щодо результатів медичного огляду на стан сп`яніння підшивається до протоколу про адміністративне правопорушення.

У разі відмови затриманої особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 172-20 КУпАП, від проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння в закладі охорони здоров`я уповноважена посадова особа органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії порушника щодо ухилення від огляду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою приладу Алконт М №00224-15. ОСОБА_1 на вимогу офіцера ІНФОРМАЦІЯ_2 старшого лейтенанта ОСОБА_4 погодився на огляд на стан сп`яніння.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 не були надані сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки, є безпідставними, оскільки відповідно до наведеної вище Інструкції №515 такі документи надаються безпосередньо за вимогою особи, яка підлягає огляду.

Суд в якості доказу вини ОСОБА_1 послався на акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу «Алконт-М» №00224 від 19 серпня 2022 року та чек за результатами тесту №61 від 19 серпня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю 0,68 ‰).

Однак, суд апеляційної інстанції не може визнати вказані докази беззаперечними, належними та допустимими з огляду на те, що ОСОБА_1 був незгодний із результатом його огляду на стан сп`яніння. При цьому, оперативний черговий органу управління Служби правопорядку (посадова особа підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні) у супроводі посадової особи, визначеної начальником органу управління Служби правопорядку (підрозділу Служби правопорядку в гарнізоні), не організував направлення порушника до закладів охорони здоров`я Збройних Сил України, або закладів охорони здоров`я, які підпорядковані Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним державним (військово-цивільним) адміністраціям, Київській та Севастопольській міським державним адміністраціям, для проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння, як це передбачено Інструкцією №515.

Аналіз вищевказаних нормативних актів свідчить про те, що організація направлення порушника до перелічених закладів охорони здоров`я для проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння, в разі незгоди з його результатами, є обов`язковим.

Сам факт незгоди ОСОБА_1 з результатом його огляду на стан сп`яніння, що є доводом апеляційної скарги, підтверджено свідком ОСОБА_3 , який зазначений у протоколі, свідком ОСОБА_2 , про допит якого просив ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 , який склав протокол та надав відповідні пояснення у суді апеляційної інстанції.

ОСОБА_4 також підтвердив, як і усі інші учасники подій, що ОСОБА_1 не було направлено до закладу охорони здоров`я, який має провести відповідний огляд.

Враховуючи наведене висновки щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 на стан сп`яніння, проведеного з використанням спеціального технічного засобу «Алконт-М» №00224 від 19 серпня 2022 року та чек за результатами тесту №61 від 19 серпня 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 перебував в стані алкогольного сп`яніння (вміст алкоголю 0,68 ‰), з якими ОСОБА_1 не погодився, складені з порушенням вимог Інструкції №515, а тому не можуть вважатися дійсними.

Крім того, стан сп`яніння не може бути підтверджений показами свідків, оскільки встановлення такого стану належить до компетенції відповідного медичного працівника, як це стверджується вищезгаданою Інструкцією. Сам протокол також не містить встановлення ознак алкогольного сп`яніння у затриманої особи, зазначених згідно із Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735, на підставі чого уповноваженою особою було запропоновано ОСОБА_1 пройти добровільно тест з використанням спеціальних технічних засобів з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння.

Беручи до уваги досліджені судом докази, суд не вбачає події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин суду не надано.

В свою чергу протокол про адміністративне правопорушення, без його належного правового аналізу, не може бути визнаний належним доказом по даній справі в розумінні ст.251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладенні в ньому повинні бути перевіренні за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніву у суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки під час розгляду справи в апеляційному суді? ? встановлено, що докази, які б поза розумним сумнівом доводили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, у справі відсутні, а згідно з ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, постанова судді Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року - скасуванню, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.172-20 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП.

Керуючись ст.ст.247, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Іванківського районного суду Київської області від 30 серпня 2022 року, якою ОСОБА_1 визнано винним в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення з застосуванням до нього адміністративного стягнення у виді арешту з утриманням на гауптвахті Військової служби правопорядку Збройних Силах України строком сім діб скасувати та закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Писана