П О С Т А Н О В А

Іменем України

"06" квітня 2022 р. Справа153/325/22

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Швець Р.В., розглянувши об`єднані в одне провадження справи про адміністративні правопорушення, які надійшли від відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , громадянки України, непрацюючої, за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ст.173, ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 21.03.2022 о 18 годині 10 хвилин по вулиці Дністрянській в м.Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області, перебуваючи в п`яному вигляді, висловлювалась нецензурними словами, на вимоги працівників поліції припинити протиправні дії не реагувала, намагалась залишити місце події, чим вчинила злісну непокору законним вимогам працівникам поліції.

Крім цього, ОСОБА_1 21.03.2022 в м.Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області, перебуваючи в п`яному вигляді в громадському місці, вчинила дрібне хуліганство, а саме: висловлювалася на адресу громадян та працівників поліції нецензурними та образливими словами, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Згідно ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП , яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП ).

Враховуючи зазначене, суд вважає, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, була належним чином повідомлена про розгляд справи у суді, тому можливо розглянути справу за її відсутності на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Суд зазначає, що адміністративна відповідальність за статтею 185 КУпАП настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця, у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Вказане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків, тобто виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАБ №439996 від 21.03.2022; рапорт начальника СКП відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Стародуба О.В.; рапорт о/у СКП відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції Мунтяна О.; довідку №16 про проходження обстеження на предмет алкогольного чи наркотичного сп`яніння, вважаю вину ОСОБА_1 доведеною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, а її дії кваліфікую, як злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Відповідно до диспозиції в ст. 173 КУпАП визначається, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дослідивши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАБ №439995 від 21.03.2022; письмові пояснення ОСОБА_1 від 21.03.2022, вважаю вину ОСОБА_1 доведеною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а її дії кваліфікую, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При призначенні адміністративного стягнення ОСОБА_1 , враховую характер скоєного правопорушення та особу винного, який визнав свою винуватість, розкаявся у скоєному.

Обставин, які пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст.ст.34, 35 КУпАП, не встановлено.

З врахуванням зазначених обставин справи та особи порушника ОСОБА_1 , яка раніше не притягалася до адміністративної відповідальності, маю підстави застосувати відносно неї захід адміністративного стягнення: за вчинення 21.03.2022 адміністративного правопорушення, який передбачений санкцією ст.185 КУпАП, у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень; за вчинення 21.03.2022 адміністративного правопорушення, який передбачений санкцією ст.173 КУпАП, у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

Відповідно до ч.1 ст.36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Відповідно ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Тому, на підставі ст.36 КУпАП маю підстави для накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, тобто, передбачене ст.185 КУпАП - у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Відповідно до ч.5 ст.283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір встановлюється у 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 (двадцять) копійок. Тому є всі підстави для стягнення із ОСОБА_1 судового збору в дохід держави.

Керуючись ст.ст.173, 185, 221, 283, 284 ч.1 п.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», суддя

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню.

На підставі ч.2 ст.36 КУпАП остаточне адміністративне стягнення на ОСОБА_1 накласти у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 (двадцять) копійок.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Суддя Р.В. Швець