Номер провадження: 33/813/1071/22
Номер справи місцевого суду: 496/2686/22
Головуючий у першій інстанції Пасечник М. Л.
Доповідач Склярська І. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Склярської І.В.,

секретар Виходець А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Біляївського районного суду Одеської області від 23 серпня 2022 року, ухвалену під головуванням судді Пасечник М.Л.,

встановив:

Постановою Біляївського районного суду Одеської області від 23 серпня 2022 року ОСОБА_1 притягнуто за ст. 173 КУпАП до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн. (а.с. 25).

ОСОБА_1 визнано винною у порушенні громадського порядку і спокою громадян, які полягали в тому, що 15.06.2022 вона вчинила хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , за адресою: вул. Церковна, с. Усатове, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить постанову суду першої інстанції скасувати та закрити провадження у справі, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Зокрема, апелянт посилається на те, що в протоколі не доведено та не підтверджуються належними та допустимими доказами складу правопорушення; відсутні підписи свідків, які б могли свідчити про наявність в її діях складу правопорушення.

Також зазначила, що в даній ситуації винною є ОСОБА_2 .

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 доводи апеляційної скарги підтримала, зазначила, що між сторонами триває багаторічний внутрішньородинний конфлікт та 15.06.2022 року намагалася його уникнути з потерпілою по справі, проте остання спровокувала його, про нанесення ушкоджень ( подряпин на тілі) потерпілої достеменно пояснити не може.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції ОСОБА_2 доводи апеляційної скарги не визнала, зазначила, що між сторонами триває багаторічний внутрішньо родинний конфлікт та 15.06.2022 намагалася його уникнути з особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , проте остання спровокувала його, про нанесення ушкоджень (подряпин на тілі) ОСОБА_1 достеменно пояснити не може.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали даної справи, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Суд першої інстанції неповно та однобічно з`ясував обставини справи і прийшов до помилкового висновку про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ№300157, від 22 червня 2022 року склад адміністративного правопорушення викладений наступний чином: 15.06.2022 гр. ОСОБА_1 вчинила хуліганські дії відносно гр. ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 , чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Отже, склад адміністративного правопорушення зазначений у вищенаведеному протоколі про адміністративне правопорушення не містить в собі всі складові складу адміністративного правопорушення, визначеного статтею 173 КУпАП, а саме: порушення громадського порядку і спокою громадян, а також, які саме конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення, виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини, серед іншого, (справа «Малофєєва проти Росії» рішення від 30.05.2013 року заява № 36673/04; «Карелін проти Росії» рішення від 20.09.2016 року), зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі має бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення, виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП, інакше це суперечить принципу правової визначеності закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ (п. 31 рішення від 28.10.2003 у справі «Ракевич проти Росії» тощо).

Виходячи з вищевикладеного, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції не дотримався вимог ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, не встановив всі обов`язкові ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому дійшов помилкового висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що постанова Біляївського районного суду Одеської області від 23 серпня 2022 року, підлягає скасуванню, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закриттю, у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись статтею 294 КУпАП, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задовольнити.

Постанову Біляївського районного суду Одеської області від 23 серпня 2022 року, скасувати.

Прийняти нову постанову, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду І.В. Склярська