Провадження № 3/369/6589/22
ПОСТАНОВА
Іменем України

01.11.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла начальника штабу-першого заступника командира військової частини НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 та перебуває на службі в військовій частині НОМЕР_1 ,

за ч. 3 ст. 172-20 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

встановила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії А 4046 № 64, 30 жовтня 2022 року о 22:45 год., лейтенанту ОСОБА_2 зателефонував житель АДРЕСА_2 і повідомив, що у під`їзді житлового будинку по АДРЕСА_2 , на сходах знаходиться військовослужбовець, який поводить себе агресивно. Прибувши за вказаною адресою, був виявлений солдат ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме, різкий запах алкоголю з порожнини рота, хитка хода, почервоніння очей та обличчя. Лікар медичного пункту військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 оглянув солдата ОСОБА_1 та надав висновок - алкогольне сп`яніння. Від освідування алкотестером на вміст алкоголю у видихнутому повітрі солдат ОСОБА_1 відмовився.
Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що дійсно перебував у стані алкогольного сп`яніння у під`їзді житлового будинку по АДРЕСА_2 , даний об`єкт не відноситься до місця тимчасової чи постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 та того дня він військові обов`язки не виконував.

Заступник командира батальйону з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 капітан ОСОБА_4 також у судовому засіданні не зміг надати пояснень, яким чином під`їзд житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 відноситься до місця дислокації військової частини НОМЕР_1 , де був виявлений солдат ОСОБА_1 та не зміг підтвердити, що останній в той час виконував обов`язки військової служби. Проте наполягав, щоб солдата ОСОБА_1 визнали винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, оскільки даний солдат у подальшому був доставлений до медичного пункту військової частини НОМЕР_1 , де відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння та надання своїх пояснень про вчинене.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним та відображеним у протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із тих доказів, який у сукупності з іншими доказами по справі, дає підстави суду вважати винуватість особи, яка притягується до адміністративної відповідальності доведеною повністю і беззаперечно, за умови визнання таких доказів належними і допустимими.

Положеннями ч. 3 ст. 172-20 КУпАП передбачено відповідальність, за 1) розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, 2) участь начальників (командирів) та інших керівників у розпиванні з підлеглими військовослужбовцями, а також військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів під час виконання ними обов`язків військової служби, або невжиття ними заходів для відсторонення від обов`язків військової служби осіб, які перебувають у нетверезому стані, стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або приховування випадків розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів, появи на території військової частини в нетверезому стані, стані наркотичного чи іншого сп`яніння підлеглих військовослужбовців, а також військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів - вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду. Тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятнадцяти до двохсот вісімдесяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт з утриманням на гауптвахті на строк від семи до десяти діб.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення А 4046 № 64 від 30 жовтня 2022 року о 22:45 год., лейтенанту ОСОБА_2 зателефонував житель села Лісне Київської області і повідомив, що у під`їзді житлового будинку по АДРЕСА_2 , на сходах знаходиться військовослужбовець, який поводить себе агресивно. Прибувши за вказаною адресою, був виявлений солдат ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме, різкий запах алкоголю з порожнини рота, хитка хода, почервоніння очей та обличчя. Лікар медичного пункту військової частини ОСОБА_3 оглянув солдата ОСОБА_1 та надав висновок алкогольне сп`яніння. Також у цьому ж протоколі містяться відомості, що солдат ОСОБА_1 відмовився від освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестеру, що містить між собою суттєві суперечності.

Більше того, у матеріалах справи № 369/10738/22 та безпосередньо самому протоколі, відсутні відомості, що ОСОБА_1 , 30 жовтня 2022 року перебуваючи на військовій службі, на території проходження зборів, військової частини чи військових об`єктів розпивав спиртні напої, з`явився на цих об`єктах з ознаками чи у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, виконував покладені на нього обов`язки у такому стані, чи будучи такою особою відмовився від проходження такого огляду.

При цьому, у суду відсутні будь-які відомості, що зазначене у вищевказаному протоколі місце виявлення солдата ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме під`їзд житлового будинку АДРЕСА_2 , відноситься до тимчасового місця дислокації чи заходження військової частини НОМЕР_1 .

Більше того, солдат ОСОБА_1 у судовому засіданні вказав, що даний об`єкт жодним чином не відноситься до місця дислокації військової частини НОМЕР_1 та того дня він військові обов`язки не виконував.

Заступник командира батальйону з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 капітан ОСОБА_4 у судовому засіданні не надав та жодним чином не спростував вищевказаних відомостей.

Таким чином, в протоколі про адміністративне правопорушення А 4046 № 64 від 30 жовтня 2022 року, не розкрита суть правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, яке ставлять у вину останньому. Відомості вказані в ньому містять суттєві розбіжності, а саме, щодо встановлення стану сп`яніння солдата ОСОБА_1 чи наявність ознак алкогольного сп`яніння та відмови від такого огляду. Висновок лікаря військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння у матеріалах справи № 369/10738/22 відсутній.
При цьому, доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.
Суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.
Наведене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою суд позбавлений права самостійно змінювати кваліфікацію вчиненого чи змінювати фабулу викладеного правопорушення, що узгоджується із рішенням від 30.05.2013, заява №36673/04 у справі «Малофєєва проти Росії», де ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

За таких обставин, вислухавши пояснення солдата ОСОБА_1 та заступник командира батальйону з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 капітана ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП

Суд зауважує, що для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 172-20 ч. 3, 247 ч. 1 п. 1, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

постановила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення А 4046 № 64 від 30 жовтня 2022 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. А. Козак