П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали справи, що надійшли з відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 51 КУпАП та ч. 2 ст. 187 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №169556 від 23.08.2022 за ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 15.07.2022 року о 23 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 викрав із земельної ділянки громадянина ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_2 близько 4-5 кілограмів картоплі. Дії кваліфіковані за ч. 1 ст. 51 КУпАП.

До Ужгородського міськрайонного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №169558 від 30.08.2022 за ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 27.08.2022 року о був відсутній за місцем проживання після 22 год. 00 хв., чим порушив вимоги адміністративного нагляду. Дії кваліфіковані за ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Згідно з вимогами ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 36 КУпАП, суд вважає за доцільне проводити спільний розгляд вказаних справ 308/11800/22 (провадження №3/308/6820/22) та 308/11804/22 (провадження №3/308/6824/22) та присвоїти їм один унікальний номер №308/11800/22.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся, причин неявки суду не повідомив.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого щодо них судового провадження.

Враховуючи наведене, а також вимоги ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступних висновків.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 51 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати. Викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

На підтвердження вини ОСОБА_1 додано протокол про адміністративне правопорушення №169556 від 23.08.2022 за ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, копію довідки про звільнення, рапорти лейтенанта поліції А.Бонь, довідку про результати проведення перевірки за зверненням гр.. ОСОБА_2 , супровідний лист ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 16.07.2022 №1071/106/25/2-2022, рапорт ЄО від 16.07.2022, пояснення ОСОБА_2 від 16.07.2022, письмові пояснення ОСОБА_1 , відомості з Інтернету.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст.51 КУпАП.

Частиною 2 статті 187 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.05.2022 у справі №308/5088/22 встановлено адміністративний нагляд ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , адміністративний нагляд згідно з п. «в» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» строком на 1 (один) рік, застосувавши до нього наступні обмеження: заборонити вихід з будинку АДРЕСА_1 , з 22.00 год. до 05.00 год. наступної доби; заборонити відвідування кафе, барів, ресторанів та спеціалізованих відділів по реалізації спиртних напоїв; заборонити виїзд за межі Ужгородського району Закарпатської області без дозволу відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області; з`являтися для реєстрації до відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області першу та третю п`ятницю місяця з 09.00 год. до 14.00 год.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.06.2022 у справі №308/5594/22 ОСОБА_1 , мешканця АДРЕСА_1 , визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 грн.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.06.2022 у справі №308/5595/22 ОСОБА_1 , мешканця АДРЕСА_1 , визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 грн.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.06.2022 у справі №308/5906/22 ОСОБА_1 , мешканця АДРЕСА_1 , визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 грн.

Вивчивши матеріали справи суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення доведена протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №169558 від 30.08.2022, рапортом ЄО від 27.08.2022, поясненями ОСОБА_1 , який повідомив, що був відсутній за місцем проживання після 22.00, оскільки був в АВС «Кефір», копією довідки про звільнення, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.05.2022 у справі №308/5088/22, копіями постанов Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.06.2022 у справі №308/5594/22, №308/5595/22, від 08.06.2022 у справі №308/5906/22, рапортом лейтенанта поліції С.Бонь.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 2 ст.187 КУпАП.

При вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо (ч.1 ст.36 КУпАП).

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень (ч.2 ст.36 КУпАП).

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність суд не знаходить.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

З врахуванням особи винного, фактичних обставин, характеру вчиненого правопорушення, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення у виді штрафу у розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 33-35, 40-1, ч. 1 ст.51, ст.ст.251, 280, 283, 284 КУпАП, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП та ч. 2 ст. 187 КУпАП, за номерами №308/11800/22 (провадження №3/308/6820/22) та №308/11804/22 (провадження №3/308/6824/22) об`єднати та присвоїти їм один унікальний номер №308/11800/22.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.51 КУпАП та ч. 2 ст. 187 КУпАП, та накласти стягнення у виді штрафу у дохід держави в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави 496,20 (чотириста дев`яносто шість грн. 20 коп.) грн судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда