П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши адміністративні матеріали адміністративної справи, що надійшла із Ужгородського РУП ВП ГУНП в Закарпатській області відносно громадянина України ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ч.1 п.3 ст. 187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративні правопорушення серії ВАВ №449664 від 18 січня 2022 року, вбачається, що 14.01.2022 року, о 22 год. 20 хв., в АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , порушив умови адміністративного нагляду, а саме був відсутній за місцем свого поживання у визначений постановою суду час обов`язкового перебування за місцем свого проживання, чим порушив вимоги ч.1 ст. 187 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином , а саме шляхом надсилання судових повісток за адресою його проживання, також оголошення про виклик його на розгляд справи було розміщено в розділі «судові виклики та повідомлення» на офіційному сайті судової влади Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, також інформація щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розташована на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступного висновку:

Так, із доданої до матеріалів справи постанови Рівненського районного суду Рівненської області від 22 січня 2021 року, встановлено відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 адміністративний нагляд строком 12 (дванадцять) місяців. Зокрема вказаною постановою встановлено наступні обмеження: заборонено вихід з дому по місцю проживання в період з 22 години до 6 години наступної доби; заборонено виїзд в особистих справах за межі району проживання (міста) без дозволу територіальних органів поліції; проходити реєстрацію в територіальних органах поліції за місцем проживання до чотирьох разів на місяць.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 КУпАП відповідальність наступає за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Згідно наявних в матеріалах справ письмових пояснень ОСОБА_1 , він вказує на те, що 14.01.2022, о 22 год. 20 хв. він не перебував за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки вимушений був піти в аптеку за медикаментами, просить попередити.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, встановленого порядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі та гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як слідує з ч. 2 ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Частина 1 ст. 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Суддя звертає увагу на те, що за п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року № 1376, у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Крім того, виходячи з практики Європейського суду з прав людини у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатись від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу належного органу правосуддя.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що у вину ОСОБА_1 , ставиться те, що 14.01.2022 року, о 22 год. 20 хв., в АДРЕСА_1 , він порушив умови адміністративного нагляду, а саме був відсутній за місцем свого поживання у визначений постановою суду час обов`язкового перебування за місцем свого проживання, чим порушив вимоги ч.1 ст. 187 КУпАП.

Разом із тим, підтвердження того, що місцем проживання ОСОБА_1 , є саме адреса: АДРЕСА_1 матеріали справи не містять. Слід зазначити, що згідно постанови від 22.01.2021 Рівненського районного суду Рівненської області, якою відносно ОСОБА_1 , встановлено адміністративний нагляд адреса за якою він має перебувати взагалі відсутня. Так, вказаною постановою заборонено вихід з дому по місцю проживання в період з 22 години до 6 години наступної доби.

Окрім того, як вбачається зі змісту письмових пояснень ОСОБА_1 , у вказаний у постанові дату та час він не перебував вдома за місцем проживання, бо відлучився на півгодини, що піти в аптеку за медикаментами. При цьому у письмових поясненнях зазначено його адресу проживання: АДРЕСА_1 . Однак, як вказано вище жодного підтвердження тому, що він проживає саме за вказаною адресою не надано та відомості щодо місця проживання особи, не підтвердженні належними доказами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суддя вважає необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 187 КУпАП закрити через відсутність в його діях складу даного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1,9, ч.1 ст. 187, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП .

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції через Ужгородський міськрайонний суд.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош