ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
26 жовтня 2022 рокуСправа №: 695/2644/22
Номер провадження 3/695/1998/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ватажок-Сташинська А.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючої керівником та головним бухгалтером в одній особі ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор»,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області із Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення ОСОБА_1 , як керівника та головного бухгалтера в одній особі ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №123/32-00-07-01-02-34 від 27.07.2022, складеного заступником начальника відділу податкового аудиту позапланових документальних перевірок управління податкового аудиту Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за результатами документальної позапланової перевірки ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» встановлено, що ОСОБА_1 в період жовтня 2021 року вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме порушено:

1) вимоги п. 44.1 та 44.6 ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст. 188, п.198.1 ст.198 Податкового кодексу Україниз урахуванням п.14.1.71, п.200.1 ст. 200, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 за № 2755-VІ (зі змінами) та п. 11 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307 (зі змінами та доповненнями), що призвело до заниження суми податкових зобов`язань за жовтень 2021 року на 95 098 985 грн та завищення суми податкового кредиту за жовтень 2021 року на 36 323 178 грн, що в свою чергу призвело до порушення п. 200.2 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого занижено позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується в до державного бюджету (ряд. 18 Декларації) на 127 423 000 грн, абз. А) п.200.4 ст. 200 завищено суму від`ємного значення, яка зараховується у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (показник рядка 20.1 Декларації) на 3 998 963 грн та відсутності виписки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних (відсутня реєстрація) в єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 127 444 939 грн.

У судове засідання ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, не прибула. За підписом захисника ОСОБА_1 адвоката Федини Олександра Васильовича до суду надано клопотання, в якому останній просить закрити дану справу, у зв`язку з тим, що ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» звернулося в порядку адміністративного судочинства до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом про незаконність проведення Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків позапланової перевірки та оформлення результатів у Акті перевірки, та скасування податкових повідомлень-рішень, прийнятих за результатами перевірки. Судом відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 27.10.2022, тобто спір перебуває на стадії судового оскарження.

Суд, дослідивши протокол №123/32-00-07-01-02-34 від 27.07.2022 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, акт про результати планової виїзної перевірки ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор», дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю складу правопорушення, з огляду на таке.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Підставою притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Згідно з ч.1 ст. 163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Наведена норма закону є бланкетною, а тому у протоколі повинно бути чітко зазначено обставини інкримінованого особі правопорушення, а також норма Закону, яка була порушена особою, щодо якої складений протокол.

За приписами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 10 КУпАП: адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (стаття 11 КУпАП).

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП: обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення №123/32-00-07-01-02-34 від 27.07.2022 складений стосовно керівника та головного бухгалтері ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» ОСОБА_1 про порушення порядку ведення податкового обліку та ґрунтується на акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки № 37/32-00-07-01-03-27/31082518 від 21.01.2022.

Будь-які інші докази, окрім зазначеного акта та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного заступником начальника відділу податкового аудиту позапланових документальних перевірок управління податкового аудиту Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в матеріалах справи відсутні.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, засвідчене податковим органом внаслідок податкової перевірки, може утворювати закінчений склад винного і караного правопорушення лише за умови та з моменту наявності узгоджених податкових повідомлень-рішень, що підтверджуватимуть наведені факти.

Таким чином, до закінчення процедури оскарження податкових повідомлень-рішень, винесених на підставі акта перевірки, результати перевірки не можуть бути підставою для висновків щодо наявності в діях відповідальних осіб порушень вимог податкового законодавства.

У відповідності до п.56.18 ст.56 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судом встановлено, що 02.08.2022 ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» зверталося до Державної податкової служби України із скаргою на податкові повідомлення-рішення від 27.05.2022 № 000/116/32-00-07-01-03-32 та № 000/117/32-00-07-01-03-32, в якій містилося клопотання про поновлення йому пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку, відповідно до приписів п.56.3 ст. 56 Податкового кодексу України. Проте 22.08.2022 рішенням Державної податкової служби України ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» було відмовлено у поновленні пропущеного строку, а скарга на податкові повідомлення-рішення залишена без розгляду.

З урахуванням вищезазначеного, ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» звернулося в порядку адміністративного судочинства до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 27.05.2022 № 000/116/32-00-07-01-03-32 та № 000/117/32-00-07-01-03-32.

Тому, у зв`язку із зверненням ТОВ «ЗЛГЗ «Златогор» з позовною заявою про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 27.05.2022 податкові зобов`язання щодо зазначених податкових повідомлень-рішень, вважаються неузгодженими, а отже і порушення, які зафіксовані в акті перевірки та на підставі яких складений протокол про адміністративне правопорушення, на теперішній час не є належними доказами на підтвердження винуватості ОСОБА_1 .

Згідно з ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленим законом.

Зі змісту статті 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам Кобець проти України від 14.02.2008 року, Берктай проти Туреччини від 8 лютого 2001 року, Лавенте проти Латвії від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) (рішенні у справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016 р.).

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст. ст. 9, 33, 245, 252 КпАП України, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Враховуючи викладені обставини, підстави вважати безспірно доведеним факт допущених порушень з боку ОСОБА_1 відсутні.

Твердження податкового органу відображає лише позицію однієї із сторін спору, а тому робити висновок про наявність у діях посадової особи платника податків вини у порушенні встановленого порядку ведення податкового обліку за відсутності будь-яких інших доказів немає підстав.

Таким чином жодні дані, які б на час судового розгляду свідчили про порушення ОСОБА_1 вимог податкового обліку і доводили її винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП у справі відсутні, а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки адміністративне стягнення на ОСОБА_1 не накладається, то судовий збір по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до приписів ст. 40-1 КУпАП, не сплачується.

Керуючись ч.1 ст. 163-1, п. 1 ч.1 ст. 247, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя А.В. Ватажок-Сташинська