ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/329/22

Провадження № 3/293/286/2022

04 квітня 2022 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В :

21.02.2022 до Черняхівського районного суду Житомирської області з Відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області надійшли адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 11.02.2022 серії ВАБ № 670640, 11.02.2022 близько 20 год 19 хв гр. ОСОБА_1 ображав свою дружину гр. ОСОБА_2 , а саме виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, що могло завдати шкоду її психологічному та фізичному здоров`ю, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

У судові засідання, призначені на 02.03.2022 та 04.04.2022 гр. ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП.

При цьому суд бере до уваги, що ОСОБА_1 достеменно знав про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП та розгляд його судом, про що свідчить його підпис в протоколі про адміністративне правопорушення. Однак, незважаючи на викладене, у судові засідання не з`явився, будь-яких заяв та клопотань не подавав.

Однак, суд враховує неможливість явки в судові засідання осіб у зв`язку з введенням воєнного стану по всій території України. Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан строком на 30 діб. 15 березня 22 року Верховна Рада затвердила Указ Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133, яким продовжено воєнний стан строком на 30 діб - до 25 квітня 2022 року.

Зважаючи на викладені обставини, ураховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, а також приймаючи до уваги строки накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП та зважаючи, що явка правопорушника у судове засідання не є обов`язковою, суд вважає розгляд справи здійснити у відсутність особи, відносно якої складений адміністративний протокол.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП, суд дійшов до наступного висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимогст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , за обставин вказаних в протоколі за місцем свого проживання, вчинив домашнє психологічне насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме шарпав за одяг та ображав словами нецензурної лайки, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП доводиться протоколом прийняття заяви ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення від 11.02.2022, протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №670640 від 11.02.2022, поясненням ОСОБА_2 від 11.02.2022.

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами. У судді відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП.

Диспозиція ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

За таких обставин дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч. 1 ст.173-2 КУпАП, як вчинення домашнього психологічного насильства.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 173-2 КУпАП України, є повністю доведеною.

Вирішуючи питання про застосування до правопорушника виду адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд враховує, що відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень, як самим порушником, так і іншими особами.

При призначенні стягнення, суд відповідно до ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

В якості обставин, що згідно зі ст. 34 КУпАП пом`якшують відповідальність правопорушника, суд визнає відсутність тяжких наслідків (не встановлення завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілій особі).

Обставин, що згідно зі ст. 35 КУпАП обтяжують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а згідно ч. 1ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

У пункті 18 рішенні Європейського суду з прав людини від 16.10.2008 року у справі «Ізмайлов проти Росії» (пункт 18) Суд вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання вважалось пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар.

Відповідно до статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Приймаючи до уваги вищенаведене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини щодо пропорційності покарання, його відповідності тяжкості правопорушення та недопущення особистого надмірного тягаря для особи, з урахуванням обставин вчиненого правопорушення, оцінивши подані докази у їх сукупності, з огляду на те, що ОСОБА_1 вперше вчинив вказане правопорушення, суд вважає за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП за малозначністю і оголосити йому усне зауваження, оскільки діяння, вчинене ним хоча містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки зазначеного правопорушення, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, його дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди, і така шкода фактично не була заподіяна.

Згідно ч.2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 22, 33, ч.1 ст. 173-2, ст.ст. 221, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, звільнивши його від адміністративної відповідальності за малозначністю на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО