Номер провадження: 33/813/876/22
Номер справи місцевого суду: 496/2685/22
Головуючий у першій інстанції Галич О. П.
Доповідач Погорєлова С. О.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі: головуючого судді Погорєлової С.О., за участю секретаря Дубрянської Н.О., адвоката Лукіна О.О., Оприц Л.М., Оприц Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 на постанову Біляївського районного суду Одеської області від 08 липня 2022 року у справі про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1

- про накладення на неї стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

встановив:

Постановою Біляївського районного суду Одеської області від 08 липня 2022 року визнано ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддано її адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 гривень.

З вказаної постанови вбачається, що 15.06.2022 року о 19:19 год. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: с. Усатове, на зупинці 111 маршруту, вчинила бійку з ОСОБА_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою Біляївського районного суду Одеської області від 08 липня 2022 року представник ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій зазначив, що постанова суду є незаконною та необґрунтованою з наступних підстав:

1)ОСОБА_1 ніяких тілесних ушкоджень ОСОБА_2 не наносила. Навпаки ОСОБА_2 здійснила напад на ОСОБА_1 та нанесла їй тілесні ушкодження, що підтверджується карткою виїзду швидкої медичної допомоги, відповіддю КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради», фотознімки тілесних ушкоджень;

2)в протоколі про адміністративне правопорушення у графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності по суті порушення ОСОБА_1 пояснила, що вона з протоколом не згодна, відносно громадянки ОСОБА_2 не вчиняла хуліганських дій,

3)суд першої інстанції поверхово та формально оцінив докази у справі, не дав їм належної правової оцінки та не перевірив іншими доказами. Так докази, які містяться у матеріалах справи не є такими, що свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. У справі відсутні будь-які докази порушення громадського порядку та спокою громадян.

Посилаючись на такі доводи, представник ОСОБА_1 просить постанову суду першої інстанції скасувати, провадження закрити за відсутністю події і складу правопорушення.

Заслухавши пояснення адвоката Лукіна О.О., пояснення ОСОБА_1 , які наполягали на задоволенні апеляційної скарги, пояснення ОСОБА_2 , яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, за положеннями ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За правилами ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 294 КУпАП України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Свій висновок про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суд першої інстанції мотивував наявністю доказів на підтвердження даних обставин.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції погодитись не може.

За результатами дослідження апеляційним судом у судовому засіданні зазначених вище доказів, встановлені наступні обставини.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

У сенсі положень ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок. Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання. Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу - особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 300159 від 23.06.2022 року 13.06.2021 року о 19:19 год., ОСОБА_1 знаходячись на зупинці 111 маршруту в с. Усатове, вчинила бійку відносно громадянки ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Отже, склад адміністративного правопорушення зазначений у вищенаведеному протоколі про адміністративне правопорушення не містить в собі всі складові складу адміністративного правопорушення, визначеного статтею 173 КУпАП, а саме: порушення громадського порядку і спокою громадян, а також, які саме конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення, виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини, серед іншого, (справа «Малофєєва проти Росії» рішення від 30.05.2013 року заява № 36673/04; «Карелін проти Росії» рішення від 20.09.2016 року), зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі має бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення, виходячи з диспозиції статті 173 КУпАП, інакше це суперечить принципу правової визначеності закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ (п. 31 рішення від 28.10.2003 року у справі «Ракевич проти Росії» тощо).

Виходячи з вищевикладеного, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції не дотримався вимог ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, не встановив всі обов`язкові ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому дійшов помилкового висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Виходячи з викладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що постанова Біляївського районного суду Одеської області від 23 серпня 2022 року, підлягає скасуванню, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закриттю, у зв`язку з відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 251,268, 280, 293, 294 КУпАП, суддя, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Біляївського районного суду Одеської області від 08 липня 2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП скасувати.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Одеського

апеляційного суду С.О. Погорєлова