Справа № 442/6125/22
Провадження №3/442/2278/2022
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 жовтня 2022 року м. Дрогобич

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Бодрова О.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області,

відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянинки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП України,

установила:

27.09.2022 о 00:00 у АДРЕСА_1 ОСОБА_1 умисно вчинила дії психологічного характеру, а саме погрожувала та ображала ОСОБА_2 , внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному здоров`ю ОСОБА_2 ..

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, а саме: вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення дій психологічного характеру (застосування погроз, образи), внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

Судом неодноразово призначався розгляд справи, проте ОСОБА_1 до суду не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п.41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

З огляду на викладене, відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколах про адміністративні правопорушення за відсутності ОСОБА_1 .

Крім того, відсутність правопорушника під час розгляду адміністративних матеріалів за жодних обставин не може виступати як засіб уникнення адміністративної відповідальності особи, яка вчинила правопорушення, оскільки це буде означати безкарність такої поведінки.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Також, вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Винуватість ОСОБА_1 , підтверджується наступними дослідженими в судовому засіданні доказами:

даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №298568 від 27.09.2022;

письмовими поясненнями ОСОБА_2

формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, що передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

При визначенні адміністративного стягнення враховую характер вчиненого правопорушення, яке є умисним, дані про особу правопорушника, ступінь його вини.

Обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність порушника не встановлено.

З метою виховання правопорушника в дусі поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, доцільним та достатнім вважаю застосування до неї адміністративного стягнення у виді штрафу на користь держави.

Згідно ст.40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 173-2, 280, 283-284 КУпАП,

постановила:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян,що становить 170,00 грн (сто сімдесят грн 00 к.).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України) в сумі 496,20грн (чотириста дев`яносто шість грн 20к).

Реквізити для сплати штрафу: отримувач: ГУК Львiв /Дрогобицька тг/ 21081100; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0013931; Код класифікації доходів бюджету 21081100).

Реквізити для сплати судового збору: отримувач : ГУК Львiв /Дрогобицька тг/ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0013931; Код класифікації доходів бюджету 22030101).

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя О.П. Бодрова