Справа № 127/9370/22
Провадження № 3/127/3039/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 рокум. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П.,

за участю секретаря судового засідання Коваленко Д. І.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

представника Вінницької митниці Держмитслужби Самсонюка Д. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи, що надійшли з Вінницької митниці Держмитслужби, про притягнення до адміністративної відповідальності

гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бровари, Україна, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2022 року о 23.49 год в пункт пропуску «Бронниця» митного поста «Дністер» Вінницької митниці по смузі руху «зелений коридор» прибув легковий автомобіль марки «HYUNDAI AZERA», державний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Україна, VIN код № НОМЕР_3 під керуванням громадянки України ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_4 , який прямував з 3 (трьома) пасажирами, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_6 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_7 з України (м. Київ) до Болгарії (м. Варна).

Формою проходження митного контролю громадянка України ОСОБА_2 обрала проходження через зону (коридор) спрощеного митного контролю («зелений коридор»).

Під час проведення митних формальностей пасажир ОСОБА_1 також заявила про відсутність у неї товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження. Після проведення усного опитування гр. ОСОБА_1 на підставі оцінки та аналізу ризиків під час спільного з представниками ДПСУ поглибленого догляду особистих речей гр. ОСОБА_1 в її особистій сумці було виявлено наявність іноземної валюти в еквіваленті 61 853,00 доларів США, 25 500,00 євро, 82 800,00 грн, 40,00 фунтів, 135,00 лев болгарських, 21 грам банківського золота. Виявлена валюта перевищує дозволену до вивезення норму готівки, яка визначена постановою Національного банку України № 3 від 02 січня 2019 року, а також підлягає обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України та у відповідності до п. 18 постанови Національного банку України №5 від 02 січня 2019 року потребує наявності при переміщенні документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах) на ту суму, що перевищує 10 000,00 євро

В ході проведення подальших заходів митного контролю гр. ОСОБА_1 було надано банківські квитанції про зняття з особистого карткового рахунку ПАТ «Райффайзен банк Аваль» готівкових коштів в національній валюті України 65 7000,00 грн. Документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах) на решту суми, що перевищує еквівалент 10 000,00 євро, гр. ОСОБА_1 надано не було.

Отже, гр. ОСОБА_1 не мала законних підстав на переміщення через митний кордон України валюти в сумі, що перевищує еквівалент 10 000,00 євро, а саме 21 329,00 євро. Таким чином, гр. ОСОБА_1 намагалася шляхом недекларування, тобто нез`явлення за встановленою формою, перемістити через митний кордон України валюту в еквіваленті, що перевищує 10 000,00 євро, а саме 21329,00 євро, яка підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Представник Подільської митниці Держмитслужби Самсонюк Д. М. у судовому засіданні підтримав протокол про порушення митних правил №0094/401100/22 від 19 березня 2022 року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала надані в письмовій формі заперечення та просила провадження у справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, обґрунтовуючи тим, що з початку введення воєнного стану ( 24 лютого 2022 року) по 18 березня 2022 року ОСОБА_1 разом із родиною не виїжджали за межі м. Києва, однак, масові вбивства цивільних людей та руйнування будинків змусили їх прийняти рішення про евакуацію малолітніх дітей, доньки, матері у похилому віці, чоловіка-інваліда та домашніх тварин. Вони взяли з собою всі заощадження, так як зберігати їх не було де, однак, документи на підтвердження джерела їх походження не взяли, оскільки до 23 березня 2022 року робота всіх відділень ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» в м. Києві, де ОСОБА_1 має розрахункові та карткові рахунки, була призупинена. Вказані події відносить до умов крайньої необхідності.

Що стосується перетину кордону 18 березня 2022 року, остання зазначає, що вона разом із свою родиною на двох автомобілях заїхали на пункт митного поста «Дністер» Вінницької митниці. Заощадження всієї родини знаходились у неї та будучи виснаженою важкою дорогою та подіями, вона не могла правильно орієнтуватися в ситуації. При цьому, зазначає, що якщо з урахуванням членів сім`ї та суми, яка підтверджена квитанціями, то загальна сума, яка дозволена для переміщення через кордон без підтверджуючих документів складає 79806,64 Євро, та майже відповідає тій сумі, яку сім`я перевозила через кордон. Зазначені обставини, як вказує ОСОБА_1 , не були внесені до протоколу про адміністративне правопорушення. Крім того зазначає, що смуги коридору вони не обирали, а просто рухались за іншими автомобілями та, перебуваючи на території митного поста, ОСОБА_1 повідомила працівникам митниці про наявність у неї коштів та виявила бажання їх задекларувати. Її запросили до службового павільйону, перерахувавши кошти повідомили, що вказана сума перевищує допустиму на одну особу, враховуючи надані останньою квитанції на підтвердження джерела їх походження та щодо неї буде складений протокол. Їй повідомили про адміністративне затримання, яке тривало 10 годин у нічний час. Під час затримання працівниками митниці грубо порушували її права, передбачені ст. 507 МК України та лише о 07.00 год ранку вона отримала відмову в прийнятті митної декларації та підписала протокол про порушення нею митних правил із своїми поясненнями.

Що стосується джерела походження коштів ОСОБА_1 зазначила, що дані обставини підтверджується довідкою про доходи Головного управління ДПС України у м. Києві, копіями податкових декларацій за 2019 -2020 роки, історією карткового рахунку про зняття готівки в банку, квитанціями придбаного банківського золота.

Узагальнюючи ОСОБА_1 зазначила, що матеріали справи не містять достатніх доказів про порушення нею правил митного контролю в зоні (коридорах) спрощеного митного контролю. Крім того, працівниками митниці не доведено, що саме вона обрала для проходження митного контролю «зелений коридор», а також наявність в її діях суб`єктивної сторони даного правопорушення, тобто умислу або необережності.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та думку представника Вінницької митниці Держмитслужби Самсонюка Д. М., дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Так зі змісту протоколу слідує, що 18 березня 2022 року о 23.49 год в пункт пропуску «Бронниця» митного поста «Дністер» Вінницької митниці по смузі руху «зелений коридор» прибув легковий автомобіль марки «HYUNDAI AZERA», державний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Україна, VIN код № НОМЕР_3 під керуванням громадянки України ОСОБА_2 паспорт НОМЕР_4 , який прямував з 3 (трьома) пасажирами, а саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 паспорт НОМЕР_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 паспорт НОМЕР_6 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 паспорт НОМЕР_7 з України (м. Київ) до Болгарії (м. Варна).

Водій ОСОБА_2 обрала формою проходження митного контролю смугу спрощеного митного контролю «зелений коридор», тим самим своїми діями заявила про відсутність будь-яких товарів, які підлягають обов`язковому декларуванню та оподаткуванню або, які належать до категорії товарів, на переміщення яких через митний кордон України встановлені заборони чи обмеження. Під час проведення митних формальностей пасажир ОСОБА_1 також заявила про відсутність у неї товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження. Тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України гр. ОСОБА_1 заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 3 КУпАП при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України. У разі якщо законодавством України передбачена можливість виконання митних формальностей без подання митної декларації, застосовуються норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день виконання таких формальностей.

Відповідно до ст. 365 МК України (в редакції станом на 18 березня 2022 року), громадяни за умови дотримання вимог МК України та інших актів законодавства можуть переміщувати через митний кордон України будь-які товари, крім тих, що заборонені до ввезення в Україну ( у тому числі з метою транзиту) та вивезення з України.

Згідно з ст. 366 МК України (в редакції станом на 18 березня 2022 року), передбачено двоканальну систему митного контролю товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України громадянами.

Двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору ("зелений коридор"), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Канал, позначений символами червоного кольору ("червоний коридор"), призначений для всіх інших громадян.

Згідно ч.4-6 ст.366 МК України (в редакції станом на 18 березня 2022 року), громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю за двоканальною системою. Обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення. Громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про валюту і валютні операції» транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню митним органам у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. п. 5, 6 Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженого постановою Правління НБУ № 3 від 02 січня 2019 року, фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро, без письмового декларування митному органу. Фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Відповідно до п. 18 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 №5, фізичні особи резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом їх вивезення за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення в еквіваленті 10 тисяч євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення в еквіваленті 10 тисяч євро.

В ОСОБА_1 після проведення усного опитування та спільного поглибленого догляду особистих речей було виявлено в її особистій сумці іноземну валюту в еквіваленті 61 853,00 доларів США, 25 500,00 Євро, 82800,00 грн, 40,00 фунтів, 135,00 лев болгарських, 21 грам банківського золота. В ході проведення подальших заходів митного контролю ОСОБА_1 було надано банківські квитанції про зняття з особистого карткового рахунку ПАТ «Райффайзен банк Аваль» готівкових коштів в національній валюті України 657 000,00 грн.

Документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах) на решту суми, що перевищує еквівалент 10 000,00 євро, ОСОБА_1 не надала.

Виявлена валюта перевищує на 21 329,00 євро дозволену до вивезення норми готівки, також підлягає декларуванню у разі переміщення через митний кордон України та потребує наявності при переміщенні документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках на ту суму, що перевищує 10000,00 євро.

Отже ОСОБА_1 , обравши форму проходження митного контролю через «зелений коридор», не мала законних підстав на переміщення через митний кордон України валюти в сумі, що перевищує еквівалент 10000 євро, а саме 21 329,00 євро, без належного декларування.

Статтею ст. 471 МК України (в редакції станом на 18 березня 2022 року) передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Дослідивши матеріали справи, слід дійти висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

Вина гр. ОСОБА_1 в скоєнні нею порушення митних правил по справі підтверджується: протоколом про порушення митних правил №0094/401100/22 від 19 березня 2022 року, актом про проведення огляду (перегляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 18 березня 2022 року, доповідною запискою старшого державного інспектора ВМО «Бронниця» митного поста «Дністер» Вінницької митниці Артура Худого, який проводив митний контроль та бланком декларації транскордонного переміщення фізичними особами валютних цінностей від 19 березня 2022 року.

Щодо твердження ОСОБА_1 з приводу не доведення, що саме вона обрала для проходження митного контролю «зелений коридор», спростовуються тим, що ОСОБА_1 заїхала на пункт пропуску «Бронниця» митного поста «Дністер» Вінницької митниці на автомобілі як пасажир, водій обрав «зеленний коридор», так як подала до митного контролю контрольний талон для проходження митного контролю по «зеленому коридору» (копію якого надана до матеріалів справи), чим своїми діями водій та пасажири заявили про те, що переміщувані ними через митний кордон України товари, валютні цінності не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо вивезення за межі території України. При цьому, під час проходження митних формальностей ОСОБА_1 теж заявила про відсутність в неї товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження.

Що стосується посилання ОСОБА_1 з приводу відсутності підтверджуючих документів через військовий стан та призупинення роботи відділень банку, то слід зазначити, що Національний банк України 04 березня 2022 року вніс зміни до постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, які давали змогу фізичним особам не надавати підтверджувані документи під час перевезення валютних цінностей за кордон, однак постановою Правління НБУ від 13 березня 2022 року №51 "Про внесення зміни до постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18" були внесені зміни, а саме повернуто вищевказану вимогу. Постанова набрала чинності 13 березня 2022 року, ОСОБА_1 перетинала кордон 18 березня 2022 року, тобто порядок проходження митного контролю здійснюється у встановленому порядку, виключень пов`язаних із введення воєнного стану не містив. Крім того, з повідомлень ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» слідує, що відділення банку призупинили роботу лише в м. Києві та декількох областях, однак на решті території України відділення працювали за скороченим графіком з 09:00 год. по 16.00 год (а.с.54-61).

Щодо твердження ОСОБА_1 , що вона відразу виявила бажання задекларувати кошти, то суд відмічає, що вона обрала порядок проходження митниці по «зеленому коридору», водій подав до митного контролю контрольний талон та після цього ОСОБА_1 повідомила працівникам митниці про наявність в неї валютних цінностей та надалі виявила бажання задекларувати вказані цінності та подати митну декларацію транскордонного переміщення фізичними особами валютних цінностей. Проте такий порядок відповідає смузі руху «червоний коридор», який призначений для переміщення товарів, що підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню та митному оформленню. Посилання ОСОБА_1 на те, що вона не знала, що рухається по «зеленому коридору», суд зазначає, що остання, в`їжджаючи на території прикордонної служби, не була позбавлена можливості прийняте вірне рішення. Відповідно до ст. 68 Конституції України незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Твердження ОСОБА_1 з приводу того, що працівниками митниці були допущенні порушення під час її затримання, огляду її рідних, то вказані обставини не є предметом розгляду даної справи.

ОСОБА_1 в своїх запереченнях також вказує на наявність обставин крайньої необхідності.

Суд відмічає, що відповідно до ст. 18 КУпАП не є адміністративним правопорушенням дія, яка хоч і передбачена цим Кодексом або іншими законами, що встановлюють відповідальність за адміністративні правопорушення, але вчинена в стані крайньої необхідності, тобто для усунення небезпеки, яка загрожує державному або громадському порядку, власності, правам і свободам громадян, установленому порядку управління, якщо ця небезпека за даних обставин не могла бути усунута іншими засобами і якщо заподіяна шкода є менш значною, ніж відвернена шкода.

У разі вчинення особою діяння у стані крайньої необхідності така особа не лише звільняється від адміністративної відповідальності, а такі дії взагалі не розглядаються як адміністративне правопорушення, оскільки в діянні немає ознаки вини.

Інститут крайньої необхідності покликаний сприяти підвищенню соціальної активності учасників суспільних відносин, є гарантією правового захисту людини, що бере участь у запобіганні шкоди правам громадян, інтересам держави й суспільства.

Стан крайньої необхідності виникає, коли є дійсна, реальна, а не уявна загроза зазначеним інтересам. Якщо загроза охоронюваним інтересам може виникнути в майбутньому, діяння не може вважатися таким, що вчинено у стані крайньої необхідності.

Однією з найважливіших умов правомірності акта крайньої необхідності є те, що за таких обставин небезпека не може бути усунута іншими засобами, тобто засобами, не пов`язаними із заподіянням шкоди іншим охоронюваним законом інтересам.

Спосіб збереження охоронюваного законом інтересу за рахунок іншого повинен бути саме крайнім. Якщо для запобігання небезпеки, що загрожує, в особи є шлях, не пов`язаний із заподіянням шкоди, вона повинна обрати саме цей шлях. Інакше посилання на стан крайньої необхідності виключається. Шкода, заподіяна в стані крайньої необхідності, повинна бути менш значною, ніж відвернена шкода. Заподіяння шкоди, рівної тій, що могла бути спричинена, або шкоди більшої, не може бути виправдана станом крайньої необхідності. Зокрема не можна рятувати одне благо за рахунок заподіяння шкоди рівноцінному благу. Питання про те, яку шкоду вважати більш значною, а яку менш, є питанням факту й вирішується в кожному конкретному випадку залежно від конкретних обставин справи. В основу оцінки шкоди заподіяної й шкоди відверненої повинні бути покладені як об`єктивний, так і суб`єктивний критерії, проте визначальним має бути об`єктивний критерій.

Отже, положеннями КУпАП передбачено можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності у випадках, коли вчинені нею дії, які мають ознаки правопорушення і за які КУпАП передбачена відповідальність, вчинені у стані крайньої необхідності.

Однак, суд відмічає, що якщо і була необхідність виїзду з м.Києва в березні 2022 року, то для вивезення валютних цінностей з України ОСОБА_1 мала можливість вибрати «червоний коридор» та задекларувати кошти або отримати у відділеннях банку в областях, де працювали відділення відповідні довідки та здійснити перетин кордону відповідно до встановленого порядку.

Отже відсутні підстави стверджувати про дії особи в стані крайньої необхідності.

Разом із тим, суд вважає за можливе не застосовувати адміністративне стягнення, визначене санкцією ст. 471 МК України, звільнивши ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, у зв`язку із малозначністю вчиненого нею порушення.

Малозначне правопорушення - це такі дії, які не спричинили або не могли спричинити істотної шкоди суспільним та державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим цінностям, що охороняються законом.

Відповідно до п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 року № 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» суддя вправі вирішувати питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП. При цьому слід враховувати не лише вартість, а й кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення.

Згідно ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого правопорушення орган, уповноважений розглядати справу, може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

У відповідності до ст. 23, 33 КУпАП, суд керується тим, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи конкретні обставини справи в їх сукупності, період часу в який вчинене правопорушення, дані щодо особи правопорушника, яка вперше притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, а також те, що діяння, вчинене ОСОБА_1 , хоча містило в собі усі ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ст. 471 МК України, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпеці, яка є типовою для цього виду правопорушення, від дій ОСОБА_1 тяжких наслідків не настало, а тому суд дійшов висновку за можливе на підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст. 471 МК України у зв`язку з малозначністю вчиненого нею адміністративного правопорушення, обмежившись щодо неї усним зауваженням. При цьому суд не може залишити поза увагою загальновідомі обставини військового вторгнення російської федерації на територію України, ракетного обстрілу м. Києва 18 березня 2022 року, що зумовили ОСОБА_1 екстрено залишати місце проживання та виїжджати з країни, об`єктивну та реальну можливість за цих обставин помилково реагувати на події та свідомо бажати настання негативних наслідків, порушуючи митні правила.

Відтак суд вважає наявними підстави для звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю правопорушення на підставі ст.22 КУпАП, обмежившись щодо неї усним зауваженням.

На думку суду, застосування такого заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобігання вчиненню нових правопорушень.

На підставі викладеного, керуючись ст. 471 Митного Кодексу України, ст. 22, 23, 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , звільнити від адміністративної відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ст. 471 МК України в порядку ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, провадження по справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: