Справа № 355/683/22
Провадження № 3/355/848/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 року смт.Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І. за участі захисника адвоката Реви І.О. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, який надійшов від начальника ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області Ющенка Юрія складеного у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Баришівка Київської області, громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Баришівським РС Управління ДМС України в Київській області, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягався, у скоєнні ним адміністративного правопорушення передбаченого ст. 44 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу слід, що начебто 06.06.2022 близько 17 год. 30 хв. в смт. Баришівка по вул. Щастя ОСОБА_1 зберігав особливо небезпечний засіб канабіс маса якого становить 2,98 грам, за що передбачена відповідальність за ст. 44 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Про причину неявки до суду не повідомляв.

Захисник Рева І.О. в судовому засіданні просила закрити провадження по справі у зв`язку в відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 44 КУпАП, оскільки наявні численні порушення норм права.

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши матеріалі справи, а саме: постанову про закриття кримінального провадження від 22.06.2022 року, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.06.2022 року, реєстраційний лист від 06.06.2022 року, протокол огляду місця події від 06.06.2022 року, пояснення ОСОБА_1 , постанову про визнання предмету речовим доказом від 06.06.2022 року, постанову про призначення криміналістичної експертизи матеріалів, речовин і виробів від 06.06.2022 року, висновок експерта від 20.06.2022 року № СЕ-19/111-22/20274-НЗПРАП, слід прийти до наступного висновку.

За приписами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення розглядає певні питання, в тому числі чи правильно складений протокол або інші матеріали справи про адміністративні правопорушення, чи підсудний даний адміністративний протокол розгляду саме цьому суду.

За змістом ч. 1 ст. 44 КУпАП незаконні виробництво, придбання, зберігання, перевезення, пересилання наркотичних засобів або психотропних речовин без мети збуту в невеликих розмірах тягнуть за собою накладення штрафу від двадцяти п`яти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до шістдесяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно матеріалів справи встановлено, що вилучення наркотичної речовини було здійснено у вигляді огляду місця події (а.с.9), що на думку суду є недопустимим.

Суд вважає, що посадова особа, всупереч вимог закону, до внесення відомостей про вчинений ОСОБА_1 кримінального проступку, провів слідчу дію - його особистий обшук, під час якого в останнього вилучено згорток з речовиною, і для надання такій слідчій дії видимості законності дізнавач оформив її протоколом огляду місця події.

Частиною 1 ст. 237 КПК України передбачено, що з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, дізнавач проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Отже, проведення огляду чи обшуку особи під час проведення огляду місця події не передбачено і регулюється іншими нормами кримінально-процесуального законодавства.

Чинним КПК України однією із підстав обшуку особи передбачено затримання особи. Так, згідно з вимогами частин 1, 3, 4 ст.208 КПК України визначено, що уповноважена особа має право затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, якщо цю особу застали на місці вчинення злочину та може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 цього Кодексу,

Однак, як встановлено в ході судового слідства, затримання ОСОБА_1 в порядку ст. 208 КПК України не проводилося. Фактично провівши особистий обшук останнього у ході огляду місця події, дізнавач порушив вимоги кримінального процесуального закону, якими не передбачено можливості проведення такої слідчої дії до внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже обшук останнього був проведений із грубим порушенням норм КПК України.

Європейський суд з людських прав у своєму рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» наголошував, що вираз «відповідно до закону» значною мірою покладає на національне законодавство і державу обов`язок дотримання матеріальних і процесуальних норм.

У рішенні «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року Європейський суд зазначив, що докази, отримані в кримінальному провадженні з порушенням встановленого порядку, призводять до їх несправедливості в цілому, незалежно від доказової сили таких доказів і від того, чи мало їх використання вирішальне значення для засудження обвинуваченого судом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини щодо доктрини «плодів отруєного дерева» сформульованої у рішеннях «Балицький проти України», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» визнаються недопустимими не лише докази, які безпосередньо отримані внаслідок порушення, а також і докази, які не були б отримані, якби не були отримані перші.

Відсутність належного процесуального оформлення затримання ОСОБА_1 та вилучення в нього речовини, яке приховане результатами огляду місця події, суд вважає, що такий доказ був отриманий з істотним порушенням вимог закону, в зв`язку з чим, слід визнати протокол огляду та похідні докази недопустимими.

Відсутність таких відомостей ставить під сумнів правомірність дії дізнавача в справі.

Враховуючи викладене, оцінюючи докази встановлено, що дізнавач істотно порушив вимоги законодавства України, а докази в справі не свідчать, що у діях ОСОБА_1 є склад інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого яке вказує на ст. 44 КУпАП.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Запорізького апеляційного суду по справі №334/6119/21.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Посадова особа яка складала протокол про адміністративне правопорушення не визначила частини статі 44 КУпАП згідно якої диспозиції слід керуватися під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, стаття має дві частини.

Вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, не є доведеною поза розумним сумнівом, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, ст.ст. 247, 278 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44 КУпАП, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу в його діях даного адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів до Київського апеляційного суду, шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду С. І. Чехов