П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., без участі особи, що притягається до адміністративної відповідльності, за участі його представника Поповича В.Ю., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора КП «КШЕП», що проживає: АДРЕСА_1 , за ч.4 ст.140 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

22.02.2022 до Ужгородського міськрайонного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 518289 від 11.02.2022, згідно якого 29.12.2021 о 12 год. 50 хв. в м. Ужгород, вул. Лозова, 18, будучи посадовою особою, відповідальною за належне утримання оглядового колодязя, допустив утримання оглядового колодязя на проїжджій частині з кришкою люка, яка неналежним чином закріплена, не встановив належне огородження та дорожні знаки, чим порушив п. 3.1.7, п. 3.1.10 ДСТУ 3587:97, що стало супутньою причиною ДТП за участю транспортного засобу д.н.з. НОМЕР_1 , марки HYUNDAI ACCENT під керуванням ОСОБА_2 та внаслідок події завдано матеріальні збитки. Вказаним ОСОБА_1 порушив вимоги п.1.5 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч.4 ст.140 КУпАП. Протокол підписано та складено 11.02.2022 ОСОБА_1 із зауваженнями про те, що КП "КШЕП" не є власником інженерних мереж (люку), таким є КП "Водоканал м. Ужгорода", не є відповідальною особою за дороги та інженерну мережу.

До протоколу додаються: акт обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 29.12.2021, підписаний свідками та особою, прізвище якої не вказано, схема місця ДТП від 29.12.2021, підписана ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_2 від 29.12.2021.

25.02.2022 ОСОБА_1 подав до суду заперечення на протокол серії ДПР18 № 518289 від 11.02.2022, в якому останній своєї вини у вчиненні вказаного правопорушення не визнає, звертає увагу суду на невідповідність вказаного протоколу вимогам Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України № 1395 від 07.11.2015, а також наполягає на тому, що не являється суб`єктом вказаного правопорушення, оскільки підприємство, посадовою особою якого він являється - не є балансоутримувачем вказаної в протоколі дороги, люку.

Представник ОСОБА_1 . Попович В.Ю. у судовому засіданні вимоги заперечення до протоколу підтримав. Додав, що при складанні протоколу не встановлено усі обставини адміністративного правопорушення, його суб`єкта, при складанні протоколу не дотримано вимог чинного законодавства щодо місця складання.

Вислухавши доводи представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Диспозиція частини четвертої статті 140 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності, зокрема, за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху, що спричинили створення аварійної обстановки або пошкодження транспортних засобів, вантажів, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Суб`єктами правопорушень, передбачених ст. 140 КУпАП, є посадові особи, до компетенції яких належить додержання правил, норм і стандартів при утримані автомобільних доріг, зокрема, своєчасному та якісному виконані експлуатаційних робіт відповідно до технічних правил з дотриманням норм і стандартів з безпеки руху, постійному контролюванні експлуатаційного стану усіх елементів дорожніх об`єктів та негайно усувати виявлені пошкодження чи інші перешкоди в дорожньому русі, а у разі неможливості це зробити - невідкладно позначити їх дорожніми знаками тощо.

Встановлено, що ОСОБА_1 являється директором КП ?Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство? Ужгородської міської ради. Згідно п.2.2.2 п.2.2 Статуту КП "КШЕП", затвердженого наказом директора Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради № 11 від 01.12.2021, одним із основних напрямів діяльності підприємства є: "ремонт, технічне обслуговування дорожньої інфраструктури". Згідно зі статутом КП "КШЕП" Ужгородської міської ради, метою діяльності останнього є, зокрема, поточний та капітальний ремонт доріг, ремонт, технічне обслуговування дорожньої інфраструктури, послуги з утримання світлофорних об`єктів.

Згідно п. 2 ст. 19 Закону України "Про автомобільні дороги", основними обов`язками органів місцевого самоврядування у частині управління функціонуванням і розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів, зокрема, є організація будівництва, реконструкції, ремонту та утримання вулиць і доріг міст та інших населених пунктів за встановленими для них будівельними нормами, правилами та нормами.

Законом України «Про дорожній рух» встановлено, що власники доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважені ними органи несуть відповідальність за створення безпечних умов руху на дорогах, вулицях та залізничних переїздах, що знаходяться у їх віданні. Вимоги до експлуатаційного стану автомобільних доріг, вулиць населених пунктів, залізничних переїздів та технічних засобів організації дорожнього руху встановлює ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану», який чинний від 01 січня 1998 року, згідно яких автомобільні дороги, вулиці і дороги населених пунктів та залізничні переїзди повинні на період їх експлуатації підтримуватися у справному стані і забезпечувати безпеку руху транспортних засобів та пішоходів.

Ремонт і утримання дорожніх об`єктів (крім залізничних переїздів), що перебувають у комунальній власності здійснюється відповідними комунальними дорожньо-експлуатаційними організаціями. Власники дорожніх об`єктів або уповноважені ними органи, дорожньо-експлуатаційні організації зобов`язані: постійно контролювати експлуатаційний стан усіх елементів дорожніх об`єктів та негайно усувати виявлені пошкодження чи інші перешкоди в дорожньому русі, а за неможливості це зробити - невідкладно позначити їх дорожніми знаками, сигнальними, огороджувальними і направляючими пристроями відповідно до діючих нормативів або припинити (обмежити) рух; контролювати якість робіт, що виконуються підрядними організаціями; відшкодовувати в установленому законодавством порядку збитки власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок незадовільного утримання доріг, вулиць, залізничних переїздів.

Згідно з Положенням про Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради у сфері управління житлово-комунальним господарством міста департамент здійснює в межах компетенції контроль за забезпеченням належної експлуатації доріг, мостів, зелених зон, зовнішнього освітлення, малих архітектурних форм, тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності, житлового фонду, який належить до комунальної власності міста, а також міських інженерних мереж та споруд водо-, теплозабезпечення і водовідведення з урахуванням вимог законів, що регулюють вищезазначені правовідносини.

Люки оглядових колодязів повинні відповідати вимогам ГОСТ 3634. Відхилення висотної позначки кришки люка відносно рівня покриття проїзної частини не повинно перевищувати 1,0 см (пункт 3.1.7 ДСТУ 3587-97).

Відповідно до п. 3 ДСТУ Б В.2.5-26:2005 (ГОСТ 3634-99) «Люки оглядових колодязів і дощоприймачі зливостічних колодязів. Технічні умови.» люк оглядового колодязя - верхня частина перекриття оглядового колодязя, яка встановлюється на опорну частину камери або шахти і складається з корпуса та кришки. Таким чином кришка люку оглядового колодязя є складовою частиною оглядового колодязя та не може бути елементом автомобільної дороги.

Відповідно до Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України (далі - Правила), затверджених наказом № 30 від 05 липня 1995 року Держжитлокомунгоспу України (із змінами, внесеними згідно з Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства №12 від 04 січня 2005 року та наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства № 191 від 27 червня 2008 року) підприємства водопровідно-каналізаційного господарства експлуатують системи водопостачання та каналізації населених пунктів та несуть відповідальність за належний технічний стан мережі, пристроїв, обладнання на ній.

Згідно з п.п. 12.2.2, 12.2.3 зазначених Правил під час обходів і оглядів трас ліній мережі перевіряють в тому числі зовнішній стан колодязів наявність кришок, цілісність люків, кришок, горловин, скоб і драбин шляхом відчинення кришок колодязів з їх очищення. Зовнішній огляд мереж виконується не рідше одного разу на місяць шляхом обходу трас ліній мережі і огляду зовнішнього стану пристроїв і споруд мережі.

Згідно зі ст. 16 Закону України «Про транспорт» відповідальність за дотримання встановлених нормативів при будівництві та експлуатації комунікацій, шо перетинають автомобільні дороги або межують з ними, несуть власники таких комунікацій.

Відповідальність за належне утримання водопровідно-каналізаційної мережі у місті несе уповноважене підприємство КП «Водоканал м. Ужгорода», статутом якого, передбачено діяльність з технічної експлуатації систем водопостачання і водовідведення та їх ремонтно - експлуатаційне обслуговування.

Отже, ні протокол про адміністративне правопорушення, ні матеріали, додані до нього не містять належних та допустимих доказів того, що саме ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, та що саме на нього, як на посадову особу при виконанні посадових обов`язків, покладено обов`язки щодо належного утримання оглядового колодязя.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-р 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У відповідності до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, слід з`ясувати обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою не винуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Слід зауважити, що право на справедливий суд гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прийнятою Радою Європи 04 листопада 1950 року, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, відповідно до неї суд встановлює обґрунтованість будь-якого висунутого проти особи обвинувачення.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення, жодних належних і допустимих доказів вчинення адміністративного правопорушення не надано.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Європейський суду з прав людини у рішенні від 20 вересня 2016 року у справі «Karelin v.Russia» заява № 926/08 зазначив, що за умови наявності певної неточності чи суперечностей у фабулі адміністративного правопорушення, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи викладені в протоколі обставини, докази додані до протоколу, суд вважає необхідним провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247, ст.ст. 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятоюстатті 7 та частиною першоюстатті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда