Провадження № 3/760/5487/22
в справі № 760/8373/22
П О С Т А Н О В А
02.09.2022 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Застрожнікова К.С., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, відносно
ОСОБА_1 , директор ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД», громадянин України, РНОКПП НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -
До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення №7054 від 06.07.2022 року, складений ГДІ ГУ ДПС у м. Києві Волинцем І.В. відносно ОСОБА_1 . Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , директор ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД», РНОКПП НОМЕР_1 , вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП, а саме : «порушення порядку проведення розрахунків, а саме проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування підакцизного товару (фіскальний чек № 304798 від 08.06.2022 не зазначено найменування товару), чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 р. № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями».
У судове засідання, призначене на 02.09.2022, ОСОБА_1 не прибув, про день, час та місце розгляду адміністративного протоколу повідомлявся належним чином.
Відповідно до положень статті 268 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 155-1 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд прийшов до наступних висновків.
Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Відповідно до п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.
Так, до протоколу додано Акт фактичної перевірки від 09.06.2022 суб`єкта господарської діяльності ТОВ «Інтро Трейд», відповідно до змісту якого слідує, що перевіркою кіоску за адресою : м. Київ, вул. Ползунова, 6 встановлено факт проведення розрахункових операцій через РРО без зазначення коду товарної під категорії для підакцизного виду товару, а саме чек № 304798 від 08.06.2022 р. не вказано коду підакцизного товару сигарет «Центр ван вайт».
Відповідно до п.44.1 ст.44 ПК України для цілей оподаткування платники зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
У п.75.1 ст.75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та в порядку, встановлених цим кодексом, а фактичні цим кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.86.1 ст.86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних) оформлюються у вигляді акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Зазначені правовідносини стосовно проведення податкових перевірок та оформлення їх результатів регламентовані також Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів від 20.08.2015 №727, а також Методичними рекомендаціями щодо оформлення матеріалів документальних перевірок, затвердженими наказом ДФС від 01.06.2017 №396.
Згідно з порядком та методичними рекомендаціями акт документальної перевірки службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати та є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. В акті перевірки зазначається детальна інформація щодо виявлених перевіркою порушень податкового, валютного та іншого законодавства.
Одним із невід`ємних прав платника податків відповідно до пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПК є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акта перевірки в порядку, установленому цим кодексом.
У п.86.7 ст.86 ПК передбачено, що в разі незгоди платника податків або його представників з висновками чи фактами й даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п.44.7 ст.44 цього кодексу, до контролюючого органу, який проводить перевірку.
Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оскаржено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень. Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 19.06.2020 по справі № 140/388/19.
Водночас платник податку за обставинами справи заперечень на акт не подавав. А саме, на час розгляду справи від ОСОБА_1 до суду не надходили жодні докази, які б підтверджували факт незгоди із висновками, викладеними податковим органом в Акті фактичної перевірки.
Враховуючи вищенаведене, суд доходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.
Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.
Статтею 33 КУпАП регламентовано, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Обставини, які пом`якшують адміністративну відповідальність, та обставини, які обтяжують відповідальність, судом не встановлені.
Враховуючи вище викладене, особу правопорушника, характер вчиненого адміністративного правопорушення, вважаю, що ОСОБА_1 необхідно піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в дохід Держави у розмірі восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 136 гривень.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір, оскільки на нього судом накладено адміністративне стягнення.
На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 34, 40-1, 155-1, 252, 283, 284 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», суд,-
П О С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 , директора ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД», РНОКПП НОМЕР_1 , - визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.
Піддати ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян на користь Держави, що становить 136 гривень.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: К. С. Застрожнікова