Справа № 274/2644/22
Провадження № 3/0274/1281/22
П О С Т А Н О В А

Іменем України

"05" вересня 2022 р. м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Бердичева Житомирської області, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка є особою з інвалідністю 1 групи,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

13.06.2022 на розгляд до Бердичівського міськрайонного суду надійшли протоколи про адміністративні правопорушення серії ВАВ №№ 365933, 365934 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, який відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, переданий на розгляд судді Базюку Ю.П.

Згідно з протоколами, 06.06.2022 о 14 год. 30 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці біля будинку № 7 по вул. О. Ковальчука в м. Бердичеві, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушувала громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватою себе не визнала. Пояснила, що здійснює нагляд за будинком, який належить її племінниці, яка поїхала до Польщі. Між нею та сусідами вже п`ять років триває конфлікт, оскільки останні загородили проїжджу частину та вона не може прохати на інвалідному візку до забору. Під час сварки вона нікого нецензурною лайкою не ображала, а навпаки її ображали нецензурною лайкою.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 суду повідомила, що конфлікт з ОСОБА_1 триває з 13 травня 2022 року. 06.06.2022 приїхала ОСОБА_4 та почала сваритися з приводу вигрібної ями, почала витаскувати кришки люків, при цьому висловлювалась нецензурною лайкою. Під час конфлікту ОСОБА_4 штовхнула її візком у ногу, вдарила насосом, внаслідок чого вона впала. Свідком події була ОСОБА_5 .

Свідок ОСОБА_6 суду повідомила, що почула розмову між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 та вийшла на вулицю. ОСОБА_4 кудись повезла люк, потім за другим люком повернулась. ОСОБА_7 його не давала, та ОСОБА_4 вдарила її насосом. Під час конфлікту ОСОБА_4 її також ображала нецензурною лайкою.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, надано лише письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 .

Крім того, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 надано суду відеозаписи конфліктів з ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , які відбувалися раніше. В ході цих конфліктів останній висловлювались нецензурною лайкою та застосовували фізичне насильство до ОСОБА_1 .

Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що вони не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України у пункті 3 постанови N 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Отже, суб`єктивна сторона такого правопорушення (дрібне хуліганство), полягає в неповазі до суспільства, у демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству. Саме умисний прояв порушником явної неповаги до оточуючих - це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки «дрібного хулігана». За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дії ж, що супроводжувалися ознаками хуліганства, але були викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, не можуть бути кваліфіковані як хуліганство, за виключенням, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку та спокою громадян.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 виник не безпричинно, а на ґрунті особистих неприязних стосунків (з приводу користування земельною ділянкою). Доказів того, що будь-яких сторонніх осіб, спокій яких міг би бути порушений, на місці події не було.

Таким чином, дії ОСОБА_1 були вчинені через існування непорозумінь із ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , а не з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому в даному випадку неможливо говорити про демонстрацію нею своєї зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, бажання самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству.

Обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останній адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

За таких обставин, провадження по справі підлягає до закриття у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 173, 245, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Об`єднати в одне провадження справи № 274/2644/22, № 274/2645/22 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП. Об`єднаній справі присвоїти номер 274/2644/22.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю.П. Базюк