Справа №461/1048/22
Провадження №3/461/974/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 березня 2022 року, Галицький районний суд м.Львова, у складі головуючого судді Фролової Л. Д., при секретарі судового засідання Бараняку В.В. розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , керівника Львівського комунального підприємства «Сяйво», ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ,-

за ч.1 ст. 163-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

У приміщенні Головного управління ДПС у Львівській області за адресою м. Львів, вул. Стрийська, буд.35, каб.1137 проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання до бюджету з податку на додану вартість платникам податків, під час якої виявлено порушення ОСОБА_1 вимог п.57.1 ст.57. п.50.1 ст.50, п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 року із змінами та доповненнями. Органом, яким порушено провадження по справі, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 163-2 ч. 1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зважаючи на обов`язок суду щодо розгляду справи в розумні строки, приходжу до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи щодо якої складено протокол.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності неодноразово не з`явилася в судове засідання, обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом вичерпних заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим розгляд справи у його відсутності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Суд, вивчивши матеріали справи приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, а її вина підтверджується зібраними у справі доказами, зокрема:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення № 006202;

-даними акту про результати камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з ПДВ, з якого вбачається, що за результатами проведеної камеральної перевірки встановлено порушення вимог податкового законодавства. Так, ЛКП «Сяйво» порушено вимоги п.57.1 ст.57. п.50.1 ст.50, п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 року із змінами та доповненнями, а саме - порушення термінів сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на додану вартість, що тягне за собою відповідальність у вигляді штрафних санкцій, передбачених ст. 124 ПКУ. Про терміни сплати узгодженого податкового зобов`язання інформація міститься в інтерактивному календарі на сайті ДПС та у відкритій частині електронного кабінету платника податку та знаходиться у вільному доступі. Для забезпечення виконання обов`язку зі сплати податкового зобов`язання платник податків був обізнаний з інформацією що бюджетного рахунку, який розміщено на сайті ДПС та в електронному кабінеті платника податку. ЛКП «Сяйво» самостійно визначив та подав декларацію, уточнюючі розрахунки з ПДВ, в яких задекларував суми податкових зобов`язань до сплати. Вказані декларації складені і підписані відповідно до статті 48 Кодексу, та подана у спосіб визначений діючим законодавством. При цьому за попередні звітні періоди своєчасно та в повному обсязі сплачував задекларовані суми з ПДВ. В електронному кабінеті платника засобами податкового календаря контролюючий орган нагадує терміни декларування та сплати податків. Таким чином, ЛКП «Сяйво» було обізнано з вимогами Кодексу в частині своєчасності та повноти сплати ПДВ у визначені законодавством терміни, а також з порядком перерахувань узгодженого грошового зобов`язання до бюджету. За даними ІТС «Управління документами» ГУ ДПС у Львівській області з боку платника податків, відсутнє інформування ГУ про обставини, які звільняють від фінансової відповідальності за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань.

Відтак, винність ОСОБА_1 підтверджена належними, допустимими та достовірними доказами. Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять її винуватість у вчинені адміністративного правопорушення.

При обранні міри адміністративного стягнення враховуються обставини та характер правопорушення, ступінь провини правопорушника і дані про його особу.

У відповідності до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення постанови про накладення адміністративного стягнення, з правопорушника стягується судовий збір у розмірі 496,20 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 221, 280, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП та накласти на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 грн.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти діб з дня винесення постанови через суд першої інстанції.

Суддя Л.Д. Фролова