Справа № 355/604/22
Провадження № 3/355/799/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2022 року смт. Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, який надійшов від заступника командира батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль Управління патрульної поліції у Київської області Сергія Майстренка відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Федорівка Малинського району Житомирської області, громадянина України, працюючого в Української добувної компанії механіком, маючий середню спеціальну освіту, проживаючого у АДРЕСА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення слід, що 02 липня 2022 року о 13 годині 15 хвилин ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом вантажним автомобілем MERCEDES BENZ AROCS 4145K номерний знак НОМЕР_1 , який належить ТОВ «УЛФ-Фінанс» рухався по автодорозі М03 Київ-Харків на 56 км при виникненні небезпеки для руху або перешкоди не вжив заходів для зменшення швидкості до зупинення транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди а також не урахував дорожньої обстановки і стан транспортного засобу, що дає змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, також не був уважним та не стежив за дорожньою обстановкою чим порушив вимоги п.п.12.1,12.3,2.3б Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність ст.124 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_1 винним себе не визнав та пояснив, що він керуючи вантажним автомобілем рухався по автодорозі Київ-Харків на 56 км стався вибух шини від чого він ледве утримав автомобіль від перекиду з`їхав на узбіччі дороги. Автомобіль був застрахований він подзвонив страховому агенту про дорожньо-транспортну пригоду. Однак той повідомив про те, що їм потрібна постанова суду. Страховий агент повідомив про виклик поліції, а потім буде вирішуватися питання про виплату страхових коштів. Вибух шини стався не з його вини, однак від вибуху був пошкоджений сам автомобіль. Працівники поліції, які прибули на місце пригоди не знали як відокремити дорожньо-транспортну пригоду з його вини, чи це випадок чисто з технічної сторони стосовно автомобіля. Переконали його у тому, що на дорозі щось знаходилось металеве він цей предмет не помітив наїхав на нього, що і призвело до вибуху шини. Однак на дорозі металевого предмету знайдено не було, крім уламків від автомобілю, які розлетілись після вибуху шини.

Вислухав пояснення правопорушника дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, схему до місця дорожньо-транспортної пригоди, письмові пояснення ОСОБА_1 , довідку про отримання водійського посвідчення ОСОБА_1 , копію паспорту, відеозапис з боді-камери. Було встановлено, що в описовій частині протоколу про адміністративне правопорушення був лише перелік пунктів Правил дорожнього руху, а сама подія, яка б вказувала на об`єктивну частину дорожньо-транспортної пригоди нерозписана де необхідно було посилатися крім переліку пунктів Правил дорожнього руху ще і на те, що саме сталось. Сама подія повинна бути у причинному зв`язку з наступними наслідками.

З диспозиції ст.124 КУпАП слід, що порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Однак посадова особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення не визначила, що саме сталось не вказавши жодного кваліфікуючого ознаку адміністративного правопорушення та не описавши саму подію.

За змістом ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають для з`ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона (характеризують зовнішню сторону правопорушення); суб`єкт та суб`єктивна сторона (характеризують внутрішню сторону правопорушення).

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У рішенні у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»,заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Оскільки, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не долучено відповідних доказів, які б відобразили об`єктивну сторону правопорушення, з урахуванням вказаних рішень ЄСПЛ слід вважати, що фабула адміністративного протоколу не відповідає обставинам справи, усунення цих недоліків призведе до порушення ст. 6 Конвенції, тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

На підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП слід, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:

1)відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.7, 247, 283, 284, 287 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Київського апеляційного суду, шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду С. І. Чехов