Справа № 503/616/22
Провадження №3/503/516/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, працюючого різноробочим в КП «Кодимакомунсервіс», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

встановив:

09.06.2022 року складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАВ № 300424, згідно змісту якого 08.06.2022 року близько 21.00 години ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою в присутності сторонніх осіб, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував вчинення вище вказаного адміністративного правопорушення.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд встановив наступні обставини.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 173 КУпАП відноситься до розділу 14 цього Кодексу «Адміністративні правопорушення, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку».

У відповідності з диспозицією ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність за цією нормою закону настає в разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 09.08.2022 року (а.с.4), останній 08.06.2022 року близько 21.00 години перебував у свого знайомого ОСОБА_2 вдома, за адресою: АДРЕСА_3 . В той час, між ним та ОСОБА_3 виник конфлікт, в ході якого Він розмовляв на підвищених тонах з вживанням нецензурної лайки, при цьому лайка відбулася на балконі зазначеної квартири. На те чи були на вулиці сторонні особи на вулиці, не звернув уваги.

В письмових поясненнях свідка ОСОБА_4 від 09.06.2022 року (а.с.5) зазначено, що він 08.06.2022 року перебував у свого знайомого ОСОБА_2 вдома, за адресою: АДРЕСА_3 , куди близько 21.00 години також прийшов ОСОБА_1 . Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, при цьому лайка відбулася на балконі зазначеної квартири та на вулиці могли бути сторонні особи.

В свою чергу, в письмових поясненнях ОСОБА_5 від 09.06.2022 року (а.с.6), остання повідомила, що 08.06.2022 року близько 21.00 години, перебуваючи за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , вона почула, що з вулиці доноситься нецензурна лайка, вийшовши на вулицю, вона помітила ОСОБА_1 , який знаходився на балконі квартири розташованої на четвертому поверсі, в якій проживає ОСОБА_6 , при цьому ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, яку було чути на вулицю, де знаходилися неповнолітні діти, що її обурило, тому вона вирішила про дану події повідомити до поліції.

При цьому, згідно рапорту старшого інспектора-чергового СРПП №3 ВПД №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області Заворотного М.А. від 09.06.2022 року (а.с.3), ОСОБА_5 про вищезазначену подію повідомила до поліції лише 09.06.2022 року о 16.09 годині, тобто майже через добу після вказаної події.

Суд повинен обґрунтувати свої висновки лише доказами, які є достатньо переконливими, чітко сформульованими, тобто такими, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Таким чином стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що під час доведення винуватості особи не має залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для її виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Виходячи з положень ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Ураховуючи зазначене вище матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять обсягу належних, допустимих і достатніх доказів, на підставі яких суд мав би можливість дійти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення. У зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю внаслідок відсутності доказів (недоведеності) винуватості особи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Вороненко