Справа № 308/7487/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись із матеріалами справи, які надійшли з Відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого, паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 виданий 04.01.2006, реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в:

11.06.2022 близько 21 год. 05 хв. гр. ОСОБА_1 нецензурно лаявся в сторону своєї дружини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на вулиці біля будинку, внаслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян. Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся судом своєчасно та належним чином. Окрім того, інформацію щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України. Обставин, які б свідчили про поважність причин його неявки, суду невідомі. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а така поведінка ОСОБА_1 щодо свідомого ухилення від явки на виклик до суду свідчить про його злісне ухилення від суду та про уникнення відповідальності за вчинене.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, мала можливість отримати судові повістки за місцем проживання, проте не вживала заходів для явки до суду, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення притягнення до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, в їх сукупності, зокрема: протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ №095807 від 11.06.2022, пояснення гр. ОСОБА_2 від 11.06.2022 та інші матеріали справи, суд приходить до висновку, що своїми діями гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП та враховуючи положення ст. 33 КУпАП, приходить до висновку про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст. ст. 9, 27, 33, 40-1, 173, 245, 283, 284, 287-291 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн. (п`ятдесят одна гривня).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 грн. (чотириста дев`яносто шість гривень двадцять копійок).

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області І.О. Шепетко