Справа № 141/149/22
Провадження № 3-зв/131/1/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2022м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Олексієнка О.Ю., розглянувши у м. Іллінці заяву адвоката Ходака Владислава Володимировича в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Оратівського районного суду Вінницької області Климчука Сергія Васильовича від розгляду справи про адміністативне правопорушення №141/149/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Ходак В.В. який діє в інтересах ОСОБА_1 07.07.2022 звернувся до Оратівського районного суду Вінницької області з заявою про відвід судді Оратівського районного суду Вінницької області Климчука С.В. від розгляду справи про адміністративне правопорушення №141/149/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 19.07.2022 матеріали по вищевказаній заяви про відвід судді Климчука С.В. передано на розгляд до Іллінецького районного суду, яка у подальшому в порядку автоматизованого розподілу призначена до розгляду судді Олексієнку О.Ю.

Розгляд даної заяви Іллінецьким районним судом призначено на 18.08.2022, однак до суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_1 адвоката Ходака В.В. про відкладення розгляду заяви, у зв`язку з чим судом перенесено судове засідання в даному проваджені на 01.09.2022.

Однак, 01.09.2022 ОСОБА_1 та його захисник Ходак В.В. будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явились не повідомивши суд про причини неявки.

Згідно ч. 3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у провадженні.

Враховуючи що судом неодноразово виживались заходи для виклику учасників провадження в судове засідання, тому неявка останніх, не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Так, судом установлено, що адвокат Ходак В.В. 07.07.2022 звернувся до Оратівського районного суду Вінницької області з заявою про відвід судді Оратівського районного суду Вінницької області Климчука С.В. від розгляду справи про адміністративне правопорушення №141/149/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП посилаючись на те, що у ході розгляду вищезазначеної справи суддя Климчук С.В. відмовив стороні захисту в задоволені клопотання про призначення експертизи, що на думку заявника вказує на його упередженість.

Згідно зі ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75 - 79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні, відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно зіст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини (надалі - також «ЄСПЛ») є обов`язковими для виконання Україною. У ст.16 вказаного Закону прямо закріплюється, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (надалі також - «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що у контексті об`єктивного критерію, окремо від поведінки суддів, слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли-б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»,заява №33958/96, п.44, ECHR 2000-XII, у справі«Газета «Україна-Центр» проти України», заява №16695/04, рішення від 15 липня 2010року, п.31,«Хаусшільдт проти Данії», рішення від 24 травня 1989року, п.48).

Потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу, в ході об`єктивної перевірки, має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань щодо однієї зі сторін у справі. При цьому, враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу відводу, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Вивчивши заяву адвоката Ходака В.В. про відвід судді Оратівського районного суду Вінницької області Климчука Сергія Васильовича від розгляду справи про адміністативне правопорушення №141/149/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, суд приходить до висновку, що доводи заявника про відвід не містять підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, що передбачені ст.75 КПК України, а також доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді під час розгляду справи.

Зокрема, слід зазначити, що відмова в задоволенні клопотання про призначення експертизи, на яку посилається заявник та його незгода з зазначеним процесуальним рішенням не є підставою для відводу судді під час розгляду провадження та не є доказом упередженості головуючого у справі судді Климчука С.В.

Таким чином, на даний час відсутні будь-які порушення вимог КУпАП, що могли б свідчити про необ`єктивність та упередженість судді Климчука С.В., а відтак суд не вбачає підстав для задоволення заяви адвоката Ходака В.В.

Керуючись ст.ст.75, 81, КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Ходака Владислава Володимировича в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Оратівського районного суду Вінницької області Климчука Сергія Васильовича від розгляду справи про адміністативне правопорушення №141/149/22 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя :