Справа № 136/1060/22
провадження №3/136/418/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від т.в.о. начальника ВП №4 Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій обл., про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомо, раніше 19.10.2021 підданого адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, за що накладено штраф у розмірі 170,00 грн, не працює, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАБ №825198, 26.07.2022 о 19:00 год, ОСОБА_1 знаходячись по АДРЕСА_1 , ображав дружину ОСОБА_2 образливими словами, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки таке правопорушення вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за нього.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнав та пояснив про виникнення словесної сімейної суперечки між його дружиною ОСОБА_2 , в ході якої її дочка ОСОБА_3 втрутилася, проти чого дружина заперечувала, а дочка зателефонувала до відділку поліції.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, виходить із наступного.

Як визначено в ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється із суворим додержанням законності.

Так, згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 256 КУпАП).

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 825198 від 28.07.2022 слідує, що ОСОБА_1 ображав дружину ОСОБА_2 образливими словами, чим вчинив домашнє насильство психологічного характеру.

Судом встановлено, що у графі «до протоколу додаються» - відсутні будь які документи.

Водночас із супровідного листа за підписом т.в.о. начальника ВП №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, за підписом якого матеріали спрямовано до суду міститься вказівка про додатки разом із протоколом на 6 аркушах.

У ході судового розгляду особа, яка притягується до відповідальності вказав, що дійсно пояснення, що додані до протоколу відбирались працівниками поліції, отож достовірність таких доказів, суд не вбачає підстав ставити під сумнів.

Із доданих матеріалів судом встановлено, що підставою для складання матеріалів про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 послугувала заява від 26.07.2022 про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 , яка просила прийняти міри стосовно вітчима ОСОБА_1 , який 26.07.2022 близько 21 години вчиняв стосовно неї правомірні дії, вигонив з будинку, ображав, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на дані йому зауваження не реагував, від проходження СМЕ відмовляється, оскільки тілесні ушкодження відсутні.

Однак, як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 та наданих у ході судового розгляду справи, він згадує про виникнення словесної суперечки між ним та дружиною, в ході якої її дочка втрутилася, однак ОСОБА_2 заперечувала проти такого втручання, вказуючи, що вони самостійно з`ясують стосунки, а ОСОБА_3 не послухалась та зателефонувала до поліції.

Крім того, у своїх письмових поясненнях ОСОБА_2 зазначила, що 26.07.2022 біля 19:00 години до неї приїхала дочка із Вінниці ОСОБА_3 погостювати, після цього прийшов чоловік ОСОБА_4 , який перебував на підпитку, у зв`язку із чим вона зробила зауваження та вони з`ясовували ситосунки, у розмову між ним втрутилась дочка ОСОБА_3 і саме вона викликала поліцію, хоча ОСОБА_2 претензій до ОСОБА_1 немає, шкоди їй не було спричинено.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Пунктом 14 статті 1 вказаного Закону передбачено, що психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Окрім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наявність наслідків у виді завдання чи можливості завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч. 2 ст. 173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ст.173-2 КУпАП має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, під домашнім насильством, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї.

Отже, самі по собі, суперечки, словесні перепалки не формують собою домашнє насильство та утворюють склад адміністративного правопорушення у тому випадку, коли такі висловлювання спрямовані на обмеження волевиявлення особи, якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.173-2 КУпАП матеріали справи містять пояснення ОСОБА_3 на основі яких складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ 825198 від 28.07.2022 де вказано, що ОСОБА_1 ображав дружину ОСОБА_2 , яка доводиться матір`ю ОСОБА_3 , а не саму заявницю.

При цьому, конфлікт, який склався між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за відсутності доказів на підтвердження завдання шкоди психічному здоров`ю останньої, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, оскільки завдання шкоди в даному випаду ОСОБА_2 є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

Разом з тим, з протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, мотивованої протиправними діями ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 вбачається, що саме остання є потерпілою, а не її матір ОСОБА_2 .

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia» , рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Обставини домашнього насильства, описані у протоколі, не дозволяють зробити висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.173-2 КУпАП, та заподіяння шкоди психологічного характеру ОСОБА_5 .

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що висунуте обвинувачення про порушення ОСОБА_1 ч. 2 ст. 173-2 КУпАП не ґрунтується на встановлених обставинах.

Інших належних та допустимих доказів на противагу вищезазначених висновків суду особою, уповноваженою на складання протоколу, не надано та в ході судового розгляду не встановлено.

В силу вимог ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку про закриття провадження в справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 221, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді в справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10-ти днів із дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо в поновленні строку відмовлено. Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Липовецький районний суд Вінницької області.

Суддя Світлана ШПОРТУН