БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1546/22
Провадження № 3/497/859/22
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22.08.2022 року м.Болград
Болградський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - Кодінцевої С.В.,
за участю секретаря судового засідання Сайтарли Н.М.,
особи, яка склала протокол ОСОБА_1 ,
особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград справу про адміністративне правопорушення відносно
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Забуги, Лебединського району, Одеської області, громадянина України, працюючого на посаді начальника відділу оборонної роботи, цивільного захисту та взаємодії з правоохоронними органами Болградської районної військової адміністрації Одеської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 09.11.1995 року, Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.212-2 ч.1 п.6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
Наказом Болградської районної державної адміністрації Одеської області №67/К-2021 від 11.05.2021 року призначено ОСОБА_2 на посаду начальника відділу з оборонної роботи, цивільного захисту та взаємодії з правоохоронними органами районної державної адміністрації.
Відповідно до розпорядження Болградської районної військової адміністрації Одеської області №40/К-2021 від 28.09.2021 року на гр. ОСОБА_2 покладено обов`язок щодо забезпечення режиму секретності в Болградській РВА.
На підставі чинної «Номенклатури посад працівників Болградської РВА, перебування на яких потребує оформлення допуску та надання доступу до державної таємниці», ОСОБА_2 на підставі розпорядження УСБУ в Одеській області №59-д від 30.04.2020 було надано допуск до державної таємниці за формою 3, та на підставі розпорядження голови РВА від 12.05.2021 №16/К-2021 йому наданий доступ до інформації, яка має ступінь секретності «Таємно».
У зв`язку з оформленням допуску до державної таємниці, ОСОБА_2 узяв на себе письмове «Зобов`язання громадянина України», зміст та форма якого визначені Додатком 9 до «Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», затвердженого Постановою Кабміну України від 18 грудня 2013 року № 939 (надалі Порядок - 939), відповідно до якого він був поінформований про відповідальність за порушення законодавства у сфері охорони державної таємниці та зобов`язався виконувати вимоги режиму секретності та додержуватися вимог законодавства про державну таємницю.
Таким чином, відповідно до покладених функціональних обов`язків уповноваженого режимно-секретного органу Болградської РВА (затверджені головою РВА від 04.02.22 №3/10дск), ОСОБА_2 зобов`язаний знати вимоги нормативно - правових актів України, постанов та інструкцій щодо забезпечення охорони державної таємниці, організовувати та здійснювати заходи щодо забезпечення режиму секретності та постійний контроль за його додержанням у вказаній установі.
При цьому, комісією Управління, під час проведення вказаної спецекспертизи в Болгградській РВА, встановлені численні порушення вимог режиму секретності за напрямами охорони державної таємниці та виявлені передумови (загрози) до витоку секретної інформації, зокрема, порушення вимог ст.21 Закону України «Про державну таємницю» та ряду пунктів Порядку 939.
Таким чином, ОСОБА_2 , не вжито передбачених законодавством заходів щодо охорони державної таємниці, внаслідок чого в установі створені передумови (загрози) до витоку секретної інформації.
Зазначені обставини, а саме кількість виявлених порушень режиму секретності та їх характер, свідчать про те, що ОСОБА_2 , за період виконання своїх службових обов`язків, в порушення вимог п. п. 41-43 Порядку - 939, не було вжито належних заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці в Болградській РВА. Крім того, ОСОБА_2 порушено письмове зобов`язання громадянина у зв`язку із допуском до державної таємниці (у частині неухильного виконання вимог режиму секретності, та додержання інших вимог законодавства про державну таємницю), а також п. 116 Порядку 939, яким визначено обов`язки громадянина - секретоносія.
Таким чином, ОСОБА_2 своїми діями та бездіяльністю, всупереч своїм функціональним обов`язкам, не вжив заходів задля забезпечення охорони державної таємниці у Болградській РВА, тобто вчинив триваюче адміністративне правопорушення, передбачене п. 6 ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.
За даним фактом спеціалістом 1 категорії відділу охорони державної таємниці Управління Служби безпеки України в Одеській області, підполковником ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 212-2 ч.1 п.6 КУпАП.
В судовому засіданні 22.08.2022 року:
- особа, яка склала протокол надала пояснення з підстав допущених порушень Болградською районною військовою адміністрацією Одеської області у сфері охорони державної таємниці, а саме безпосередньо тимчасово виконуючим обов`язки щодо забезпечення режиму секретності в Болградській РВА ОСОБА_2 , які були виявлені спеціальною експертною комісією УСБУ в Одеській області та зафіксовані в Акті спеціальної експертизи наявності умов, необхідних для провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею у Болградській РВА Одеської області від 04.07.2022 року.
З цих підстав, ОСОБА_2 своїми діями та бездіяльністю, всупереч своїм функціональним обов`язкам, не вжив заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці у Болградській РВА, тобто вчинив триваюче адміністративне правопорушення, передбачене ст.212-2 ч.1 п.6 КУпАП.
Наполягала на притягненні ОСОБА_2 до відповідальності за вчинене правопорушення.
Особа, відносно якої складено протокол ОСОБА_2 вину у вчиненому правопорушенні визнав частково, просив врахувати його письмові пояснення з приводу вчиненого. Вважав, що не всі виявлені правопорушення є суттєвими, та такими, що тягнуть відповідальність, і що вони не могли створити передумови (загрози) до витоку секретної інформації.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.212-2 ч.1 п.6 КУпАП.
Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.
Частиною 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Відповідно до Закону України «Про державну таємницю» №3855-ХІІ від 21.01.1994 (надалі Закон), державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою; охорона державної таємниці - комплекс організаційно-правових, інженерно-технічних, криптографічних та оперативно-розшукових заходів, спрямованих на запобігання розголошенню секретної інформації та втратам її матеріальних носіїв.
Стаття 18 Закону визначено основні організаційно-правові заходи щодо охорони державної таємниці, а саме метою охорони державної таємниці впроваджуються в тому числі і єдині вимоги до виготовлення, користування, збереження, передачі, транспортування та обліку матеріальних носіїв секретної інформації.
Відповідно до статті 19 Закону єдині вимоги до виготовлення, обліку, користування, зберігання, схоронності, передачі та транспортування матеріальних носіїв секретної інформації встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Служба безпеки України має право контролювати стан охорони державної таємниці в усіх державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, а також у зв`язку з виконанням цих повноважень одержувати безоплатно від них інформацію з питань забезпечення охорони державної таємниці. Висновки Служби безпеки України, викладені в актах офіційних перевірок за результатами контролю стану охорони державної таємниці, є обов`язковими для виконання посадовими особами підприємств, установ та організацій незалежно від їх форм власності.
Статтею 21 Закону України «Про державну таємницю» визначено вимоги і положення щодо режимно-секретних органів (РСО).
Так, в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що провадять діяльність, пов`язану з державною таємницею, з метою розроблення та здійснення заходів щодо забезпечення режиму секретності, постійного контролю за їх додержанням створюються на правах окремих структурних підрозділів режимно-секретні органи (далі - РСО), які підпорядковуються безпосередньо керівнику державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації.
Створення, реорганізація чи ліквідація РСО здійснюються за погодженням із Службою безпеки України. У своїй роботі РСО взаємодіють з органами Служби безпеки України.
До складу режимно-секретного органу входять підрозділи режиму, секретного діловодства та інші підрозділи, що безпосередньо забезпечують охорону державної таємниці, залежно від специфіки діяльності державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації.
В державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях із значним обсягом робіт, пов`язаних з державною таємницею, вводиться посада заступника керівника з питань режиму, на якого покладаються обов`язки та права керівника РСО.
В державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях з незначним обсягом робіт, пов`язаних з державною таємницею, де штатним розписом не передбачено створення РСО, облік і зберігання секретних документів, а також заходи щодо забезпечення режиму секретності здійснюються особисто їх керівниками або спеціально призначеним наказом керівника працівником після створення необхідних умов, що забезпечують режим секретності. На них поширюються обов`язки та права працівників РСО.
Призначення осіб на посади заступників керівників з питань режиму, начальників РСО і їх заступників, а також видання наказу про покладення на окремого працівника обов`язків щодо забезпечення режиму секретності здійснюється за погодженням з органами Служби безпеки України та РСО вищестоящих державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій.
РСО комплектуються спеціалістами, яким надано допуск до державної таємниці із ступенем секретності "цілком таємно", якщо характер виконуваних робіт не вимагає допуску до державної таємниці із ступенем секретності "особливої важливості". Якщо державний орган, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа або організація не провадить діяльність із секретною інформацією, що має ступені секретності "цілком таємно" та "особливої важливості", РСО такого органу, підприємства, установи або організації комплектується спеціалістами, яким надано допуск до державної таємниці зі ступенем секретності "таємно".
Основними завданнями РСО є:
а) недопущення необгрунтованого допуску та доступу осіб до секретної інформації;
б) своєчасне розроблення та реалізація разом з іншими структурними підрозділами державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій заходів, що забезпечують охорону державної таємниці;
в) запобігання розголошенню секретної інформації, випадкам втрат матеріальних носіїв цієї інформації, заволодінню секретною інформацією іноземними державами, іноземними юридичними особами, іноземцями, особами без громадянства та громадянами України, яким не надано допуску та доступу до неї;
г) виявлення та закриття каналів просочення секретної інформації в процесі діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації;
д) забезпечення запровадження заходів режиму секретності під час виконання всіх видів робіт, пов`язаних з державною таємницею, та під час здійснення зовнішніх відносин;
е) організація та ведення секретного діловодства;
(пункт "е" частини восьмої статті 21 із змінами, внесеними
згідно із Законом України від 06.07.2010 р. N 2432-VI)
є) здійснення контролю за станом режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях та на підпорядкованих їм об`єктах.
Постановою Кабінету Міністрів України затверджено 18.12.2013 року за №939 Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях (надалі Порядок-939) (а.с.28-38).
Статтею 212-2 ч.1 п.6 КУпАП передбачено відповідальність за невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці.
Судовим розглядом встановлено, що:
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Болградська РВА має ідентифікаційний код №04057103.
Діяльність, пов`язана з державною таємницею, Болградською РВА Одеської області здійснюється на підставі спеціального дозволу від 14.08.2017 №ОД-3-2017-60, наданого Управлінням Служби безпеки України в Одеській області у порядку, передбаченому ст. 20 Закону України «Про державну таємницю», терміном дії до 25.02.2021 (категорія режиму секретності - третя).
Відповідно до Розпорядження Президента України від 12.05.2021 №484/2021-рп, головою Болградської РВА призначено громадянина України ОСОБА_3 , якому у відповідності до розпорядження УСБУ в Одеській області від 10.03.2020 №30-д, надано допуск до державної таємниці за формою 3.
Наказом Болградської районної державної адміністрації Одеської області №67/К-2021 від 11.05.2021 року призначено ОСОБА_2 на посаду начальника відділу з оборонної роботи, цивільного захисту та взаємодії з правоохоронними органами районної державної адміністрації (а.с.10).
На підставі розпорядження УСБУ в Одеській області№59-д від 30.04.2020 року було надано допуск до державної таємниці за формою 3 (а.с.14), та на підставі розпорядження голови Болградської РВА від 12.05.2021 №16-к-2021 йому надано доступ до інформації, яка має ступінь секретності «Таємно» (а.с.16).
Відповідно до розпорядження Болградської районної військової адміністрації Одеської області №40/К-2021 від 28.09.2021 року на гр. ОСОБА_2 покладено обов`язок щодо забезпечення режиму секретності в Болградській РВА (а.с.11).
Головою Болградської РДА Одеської області Бамбурою Г. 04.02.2022 року було затверджено Функціональні обов`язки уповноваженого режимно-секретного органу Болградської районної державної адміністрації Одеської області з якими особисто був ознайомлений ОСОБА_2 (а.с.12-13).
ОСОБА_2 особисто був ознайомлений про Зобов`язання громадянина України у зв`язку з допуском до державної таємниці, про що свідчить його особистий підпис (а.с.15).
Болградською РВА подана відповідна заявка, у зв`язку із закінченням строку дії раніше наданого спеціального дозволу, що передбачено п. 21 Порядку-939.
Підставою для отримання дозволу, є виконання державних функцій під час здійснення заходів з підготовки до виконання завдань територіальної оборони та мобілізаційних заходів у мирний час та в особливий період, забезпечення соціального, цивільного та ін. захисту населення в особливий період, тощо.
За результатами перевірки проведеної спеціальною експертною комісією УСБУ в Одеській області було встановлено численні порушення вимог режиму секретності за напрямками охорони державної таємниці та виявлені передумови (загрози) до витоку інформації, що зафіксовано Актом спеціальної експертизи наявності умов, необхідних для провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею у Болградській РВА Одеської області від 04.07.2022 року №65/11-1352дск(а.с.17-39) , зокрема порушення вимог ст.21 Закону та ряду пунктів Порядку 939, а саме:
-у порушення вимог ч. 15, 16 п. 42 Порядку - 939, ОСОБА_2 не проводяться -навчання співробітників, діяльність яких пов`язана з державною таємницею;
- Інструкція на випадок виникнення надзвичайної ситуації (пожежі, аварії, стихійного лиха, спрацювання сигналізації, тощо), не відповідає вимогам п. 228 Порядку - 939;
- у порушення вимог п. 160 Порядку - 939, не проводяться заходи із перегляду грифів секретності;
- перелік режимних приміщень та акт придатності режимного приміщення не відповідають вимогам п. 211 Порядку - 939.
- у порушення вимог п. 98 Порядку - 939, доступ у режимне приміщення здійснюється без поіменних списків осіб;
- інструкція на випадок виникнення надзвичайних ситуацій не відповідає вимогам п.228 Порядку - 939;
-у порушення вимог п. 742 Порядку - 939, режимне приміщення не забезпечено необхідною кількістю тари для рятування МИСІ;
- правила внутрішньооб`єктового режиму не відповідають вимогам п. 240 Порядку -
-правила пропускного режиму не відповідають вимогам п. 234 Порядку - 939; план заходів щодо забезпечення режиму секретності у разі введення правового режиму воєнного або надзвичайного стану не відповідає вимогам п. 737 Порядку - 939. що створює передумову (загрозу) до витоку секретної інформації;
-порядок дій посадових осіб щодо здійснення заходів із забезпечення режиму секретності у разі виникнення загрози захоплення МИСІ не відповідає вимогам п. 746-1 Порядку 939, що створює передумову (загрозу) до витоку секретної інформації.
Крім цього, виявлені й інші порушення вимог Порядку - 939, а саме: п. 54, 79, 91, 117, 302, 341, та 767 Порядку 939, що зафіксовані в Акті спецекспертизи наявності умов, необхідних для провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею (додається).
За результатами проведеної перевіри, комісія зробила висновок, що у Болградській районній військовій адміністрації Одеської області створені умови для провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею. Водночас, стан її охорони не повною мірою відповідає вимогам законодавства про державну таємницю (а.с.17-39).
11 липня 2022 року ОСОБА_2 було надано письмові пояснення з приводу інкримінованого йому правопорушення, згідно яких останній частково визнає свою вину у вчиненому, що порушення ним були допущені в зв`язку з недостатніми знаннями вимог Порядку, та особистою недбалістю (а.с.6-9).
Вина особи відносно якої складено протокол ОСОБА_2 окрім його частково визнання вини, підтверджується переліченими вище доказами.
Таким чином, ОСОБА_2 не вжив передбачених законодавством заходів щодо охорони державної таємниці, внаслідок чого в установі створені передумови (загрози) до витоку секретної інформації, та як результат порушив взяте на себе письмове «Зобов`язання громадянина України» у зв`язку з допуском до державної таємниці, в частині неухильного виконання режиму секретності та додержання вимог законодавства про державну таємницю.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про державну таємницю», посадові особи та громадяни, винні у порушенні встановленого законодавством режиму секретності та невиконанні обов`язків щодо збереження державної таємниці; невжитті заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці, несуть відповідальність згідно із Законом.
Оцінюючи докази у справі, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, тому визнає ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого п.6 ч.1 ст.212-2 КУпАП, кваліфікованого як порушення законодавства про державну таємницю, а саме, не вжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та не забезпечення контролю за охороною державної таємниці.
Згідно зі ст. 33 КУпАП, при накладанні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, які пом`якшують та обтяжують відповідальність, тому вважає за доцільне призначити мінімальне адміністративне стягнення передбачене санкцією ч. 1 ст. 212-2 КУпАП.
При призначенні ОСОБА_2 покарання суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його провини, майнове положення, відсутність у нього утриманців.
З урахуванням викладеного, а також характеру вчиненого правопорушення, особи правопорушника, приймаючи до уваги ступінь його вини, майновий стан, його особисті пояснення в судовому засіданні, відсутність обставин, що пом`якшують адміністративну відповідальність та інші вимоги ст. 33 КУпАП, тому, з метою виховання правопорушника та попередження наступних правопорушень, прихожу до висновку про необхідність накладення на винного адміністративного стягнення у вигляді мінімального розміру штрафу, передбаченого санкцією ст. 212-2 ч.1 КУпАП, що буде достатнім для його виховання та попередження вчиненню нових правопорушень.
Накладення на правопорушника стягнення в іншому розмірі, передбаченому санкцією інкримінованої статті, вважаю таким, що не буде відповідати характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника та ступеню його вини.
Згідно п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496.20 гривень.
Керуючись ст.ст.9-11, 13, 33, 24-1, 212-2, 283-285, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -
ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-2 ч.1 п.6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та на підставі санкції цієї статті призначити йому адміністративне стягнення у вигляді десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170.00 (сто сімдесят) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в сумі 496.20 гривень (чотириста дев`яносто шість гривень двадцять копійок).
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення (ч.1 ст.307 КУпАП).
У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:
подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;
витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України (ст.308 КУпАП).
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України, за винятком штрафу, що стягується на місці вчинення правопорушення, якщо інше не встановлено законом (ч.3 ст.307 КУпАП).
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову. ?
Суддя С.В.Кодінцева