ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2022 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч.1 ст. 130 КУпАП,-

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ААБ№302635 від 17.09.2021 року, ОСОБА_1 17.09.2021 року в м. Харків вул. Ак. Синельникова, 25 керував транспортним засобом DAF XF 105.460 д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом д.н.з. НОМЕР_2 з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: поведінка, яка не відповідає обстановці, виражене тремтіння пальців рук. Від проходження медичного огляду в КНП ХОР НД, за адресою: м. Харків, вул. Шевченко, 26 ОСОБА_1 відмовився в присутності двох свідків- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Оскільки неявка ОСОБА_1 відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, не перешкоджає розгляду справи, він повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за його відсутності за наявними доказами та підстав для відкладення розгляду не вбачає.

У наданих поясненнях свою вину не визначає, в обґрунтування своєї позиції зазначає, що 17 вересня 2021 року він здійснював перевезення габаритного вантажу приблизною вартістю 12000000,00 грн. на автомобілі марки DAF XF 105.460, д.н.з. НОМЕР_3 . Після того, як було виконано зупинку вище зазначеного транспортного засобу на проїзній частині, працівниками поліції було запропоновано пройти медичний огляд в КНП ХОР НД в м. Харків, проте оцінивши небезпеку залишення транспортного засобу на місці зупинки, було потенційно небезпечним, а саме це могло стати причиною ДТП, оскільки транспортний засіб знаходився на проїзній частині та могло призвести до втрати вантажу, він просив поліцейських про переміщення автомобіля у більш безпечне місце, однак усі його клопотання були проігноровані та розцінені його дії як відмова від проходження на стан сп`яніння. Однак після прибуття представника власника вантажу, який він перевозив, він самостійно пройшов медичне обстеження та у нього були відстні сліди наркотичних речовин.

Стаття 9 КУпАП передбачає що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Верховний Суд в постанові №560/751/17 від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 130 КУпАП, відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а так само за відмову особи, яка керує транспортним засобом від проходження, відповідно до встановленого порядку огляду на стан сп`яніння.

Так в якості доказів скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП до протоколу додано направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотично чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, відеозапис, пояснення, рапорт.

Із відеозапису доданого до протоколу з портативної відеокамери поліцейського, вбачається, що залучені працівниками поліції свідки повідомляють, що у ОСОБА_1 відсутні будь-які ознаки наркотичного чи алкогольного сп`яніння.

Згідно п.4 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерством охорони здоров`я України 09.11.2015 № 1452/735 ознаками наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, є:

наявність однієї чи декількох ознак стану алкогольного сп`яніння (крім запаху алкоголю з порожнини рота);

звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло;

сповільненість або навпаки підвищена жвавість чи рухливість ходи, мови;

почервоніння обличчя або неприродна блідість.

Тоді як в протоколі про адміністративне правопорушення поліцейськими зазначені наступні ознаки наркотичного сп`яніння : виражене тремтіння пальців рук; поведінка, що не відповідає обстановці, що відповідно до п.3 Інструкції є ознаками алкогольного сп`яніння.

Дані протоколу та відеозапису , свідчать про відсутність у водія ОСОБА_1 ознак наркотичного сп`яніння внаслідок чого у поліцейських були відсутні підстави для направлення водія для проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння.

Також, із відеозапису портативної відеокамери поліцейського та відеозапису з місця події наданої ОСОБА_1 , не вбачається категоричної відмови ОСОБА_1 від проходження в установленому порядку медичного огляду у закладі охорони здоров`я на стан наркотичного сп`янінні. Так із запису вбачається, що ОСОБА_1 є водієм вантажного автомобіля та після зупинки повідомляє поліцейським про необхідність дочекатися юриста та можливість вирішення питання щодо вантажу, після чого він поїде до медичного закладу.

Крім того , згідно висновку КЗОЗ Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи від 17.09.2021р. та за власною ініціативою пройшов медичне обстеження з метою виявлення стану №1031-2021 - за результатами висновку фахівця з питань судово-медичної токсикології №16/24-Дм/21/п.п. відомо, що «При судово-токсикологічному дослідженні зразків сечі гр. ОСОБА_1 1982 р.н., барбітурати, морфін, кодеїн, папаверин, опій, кокаїн, ефедрон, промедол» не виявлено.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцію, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Однак, сукупність зібраних та проаналізованих по справі доказів не дозволяє спростувати сумніви у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, внаслідок чого провадження підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, керуючись ст. ст. 124, 221, 283, 284, 285, 287-289, 294 КУпАП, суд,-

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М. Бородіна