Справа№938/490/22
Провадження № 3/938/261/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2022 року селище Верховина

Суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області Джус Р.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Івано-Франківській області

про притягнення до адміністративної відповідальності

фізичної- особи підприємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, утриманців немає,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1Кодексу України про адміністративні правопорушення,

без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 26.09.2022 під час проведення фактичної перевірки належного йому магазину в с. Стебні Верховинського району Івано-Франківської області, порушив встановлений порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: провів розрахункову операцію на повну суму покупки без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа, встановленого зразка, а також провів розрахункову операцію через РРО для підакцизних товарів без використання режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, порушив порядок ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, здійснив продаж товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів, чим порушив п.1, 2, 11, 12 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», №265/95 від 06.07.1995 року зі змінами та доповненнями.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Так, матеріали справи надійшли до суду 18.10.2022 та були призначені до розгляду у судовому засіданні на 31.10.2022.

В судове засідання 31.10.2022 з`явилася особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 . Однак розгляд справи відкладено на 08.11.2022 за клопотанням ОСОБА_1 , зокрема для надання йому можливості ознайомитися з матеріалами справи, а також можливості підготувати свою позицію щодо розгляду протоколу.

07.11.2022 на електронну адресу суду, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подав заяву (Вх.№ ЕП-1171/22), в якій просив розгляд справи відкласти, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я його батька, який є особою похилого віку. Судом було задоволено дану заяву, розгляд справи відкладено на 22.11.2022.

В судове засідання 22.11.2022, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, на електронну адресу суду 21.11.2022 подав заяву (Вх.№ ЕП-1229/22), в якій просив відкласти судове засідання, у зв`язку з його незадовільним станом здоров`я. До заяви долучив медичну карту стаціонарного хворого №6665.

Наступне судове засідання було відкладено на 12.12.2022.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, в судове засідання 12.12.2022 не з`явилася, про час та дату судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не повідомив.

При цьому, відомості про вручення судової повістки про виклик в судове засідання станом на дату проведення судового засідання -12.12.2022 на адресу суду не повернулися.

З метою належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про час та дату розгляду справи, забезпечення можливості реалізації ним свого права на захист, розгляд справи було відкладено на 23.12.2022.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в судове засідання 23.12.2022 не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Разом з тим, відомості про отримання ОСОБА_1 судової повістки про виклик до суду на 23.12.2022 на адресу суду, не повернулися.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S. A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

У своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 року, суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до положень ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З врахуванням наведеного, оскільки суд максимально сприяв повідомленню ОСОБА_1 та його участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення, а також враховуючи що ОСОБА_1 достеменно знаючи про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та про розгляд вказаної справи, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, розпорядившись у такий спосіб своїм правом, суд вважає, що слід вирішити справу у відсутності ОСОБА_1 та в межах тих доказів, які містяться у матеріалах справи та долучені до протоколу про адміністративне правопорушення. А тому, у відповідності до вимог ст. 268 КпАП України, слід розглянути справуза його відсутності.

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КпАП України, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, зокрема, у сфері торгівлі.

За способом викладення диспозиція статті 155-1 КУпАП є бланкетною. Диспозиції банкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки.

Таким нормативно-правовим актом, зокрема, є Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг",

У п.п. 1,2,11 12 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями;

- вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП підтверджується також матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 1676 від 26.09.2022, з якого вбачається, що ОСОБА_1 26.09.2022 під час проведення фактичної перевірки належного йому магазину в с. Стебні Верховинського району Івано-Франківської області, порушив встановлений порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: провів розрахункову операцію на повну суму покупки без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа, встановленого зразка, а також провів розрахункову операцію через РРО для підакцизних товарів без використання режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, порушив порядок ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, здійснив продаж товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів;

- актом (довідкою) фактичної перевірки № 0909391 від 26.09.2022, в якому вказано час, місце та факти встановлені в ході перевірки магазину, що розташований за адресою: с. Стебні, Верховинського району Івано-Франківської області та належить фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 .

Проаналізувавши вищевказані документи, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які відповідають критеріям належності і допустимості. В своїй сукупності дані докази є достатніми. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності інформації, яка міститься у досліджених доказах, суду не надано.

Перевіривши всі наявні в матеріалах справи докази, доходжу висновку, що вина ОСОБА_1 в інкримінованому йому адміністративному правопорушенні доведена поза всяким розумним сумнівом.

Відповідно до ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Призначаючи вид та міру адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, наслідки вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини та майновий стан, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, і вважає за необхідне застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу, передбачене санкцією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, яке буде достатнім та необхідним для запобігання вчиненню нових правопорушень.

Окрім цього, у відповідності до положень ст.40-1 КпАП України, слід також стягнути з ОСОБА_1 судовий збір.

Керуючись статтями 24, 27, 40-1, ч.1 ст. 155-1, 283, 284 КпАП України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КпАП України та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень 00 копійок (вісімдесят п`ять гривень нуль копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 496 гривень 20 копійок (чотириста дев`яносто шість гривень двадцять копійок).

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Верховинський районний суд Івано-Франківської області або безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя Роман ДЖУС