Справа № 359/2957/22
Провадження № 3/359/4560/2022
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 грудня 2022 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., розглянувши за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адвоката Мельника О.О., представника потерпілої ОСОБА_1 адвоката Муляра А.М. адміністративний матеріал, що надійшов від Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.154 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в:

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №430099 від 17 травня 2022 року ОСОБА_2 обвинувачується в тому, що 05 травня 2022 року о 15 годині 30 хвилин в АДРЕСА_2 , він порушив правила тримання собаки, а саме: вигулював собаку породи «Німецька вівчарка» без намордника, внаслідок чого його собака покусала іншу собаку породи «Шипперка», що призвело до її смерті.

У цьому зв`язку, дії ОСОБА_2 на той момент кваліфіковані за ч. 2 ст. 154 КУпАП, і скеровані до суду вперше 20.05.2022 року.

Після доопрацювання, згідно постанови Київського апеляційного суду від 08.08.2022 року, зазначених матеріалів про адміністративне правопорушення, останні 24.11.2022 року надійшли до суду з рапортом працівника поліції 22.11.2022 року ОСОБА_3 , згідно якого вбачається, що відповідна кваліфікація дій за ч. 2 ст. 154 КУпАП була помилковою внаслідок особистої завантаженості працівника поліції, який складав протокол та неврахування відповідних змін у законодавстві, тому просили розглядати протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.3 ст. 154 КУпАП.

Таким чином, суд розглянув матеріали про адміністративне правопорушення з кваліфікацією дій ОСОБА_2 за ч.3 ст. 154 КУпАП.

ОСОБА_2 в судовому засіданні свою вину не визнав, та зазначив, що правила утримання собак він не порушував, і пояснив, що між його собаками і собакою потерпілої, яка вискочила з відчиненого подвір`я, дійсно зав`язалась бійка, під час якої він намагався припинити її, відтягнути та розборонити собак, внаслідок чого сам отримав тілесні ушкодження у виді укусів від собаки породи «Шипперка». На підтвердження цих обставин долучив відповідні фотографії та медичну довідку.

Під час надання пояснень зазначив, що подія мала місце за межами домоволодіння потерпілої ОСОБА_1 , однак його собаки все ж таки забігли на територію її будинку, куди він зайшов розбороняти тварин. Особисто він не знає, хто з його собак завдав укусів іншій собаці, внаслідок яких настала її смерть. Інших же очевидців події не було.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що матеріали справи не містять жодного доказу вчинення ОСОБА_2 дій, в тому числі і передбачених ч.3 ст. 154 КУпАП, оскільки собака породи «Німецька вівчарка» не входить до Переліку небезпечних порід собак, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 10.11.2021 року №1164, а тому він не мав обов`язку вигулювати її з намордником та повідком. Також, захисник звернув увагу на те, що у цьому зв`язку, вигул такої собаки без намордника та без повідка не є підставою для адміністративної відповідальності. Крім того, захист стверджував, що відсутні докази того, що собака породи «Шипперка» померла саме внаслідок укусів собаки ОСОБА_2 породи «Німецька вівчарка», чи інших його собак. В той же час, захист стверджував, що саме внаслідок порушення власницею собаки «Шипперка», остання вибігла без нагляду за межі подвір`я її власників, спровокувала конфлікт з собаками ОСОБА_2 , внаслідок чого саме останній отримав тілесні ушкодження.

Зважаючи на це ОСОБА_2 та його захисник адвокат Мельник О.О. просили закрити провадження у справі за відсутності в діях складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 154 КУпАП.

При цьому, суд відмовив у задоволенні клопотання захисту щодо допиту свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , зважаючи на те, що зазначені громадяни не були очевидцями події, а могли свідчити про те, що господарі собаки породи «Шипперка» весь час тримають відкритими ворота домоволодіння і собака вільно вибігала з території на вулицю.

Представник потерпілої сторони адвокат Муляр А.М. просив провадження у справі закрити за строком давності з визнанням винуватості ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП, оскільки останнім вчинено вигул собаки без повідка та намордника, що призвело до бійки між собаками, внаслідок якої собака потерпілих «Шипперка» отримала укуси, що спричинили її загибель вподальшому. Звернув увагу, що ОСОБА_2 постійно змінював свої покази, однак його вина доводиться аудіозаписом розмови одразу після події, в якій він визнав, що саме його собаки приймали участь в бійці між собаками і вони забігли на подвір`я ОСОБА_6 , де він їх розбороняв і намагався припинити конфлікт між ними.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 , думки представників сторін, ознайомившись із змістом наданих суду доказів, провівши їх аналіз, суд вважає, що при розгляді матеріалів подія, що тягне за собою притягнення до відповідальності за ч.3 ст. 154 КУпАП, мала місце.

Відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст. 251, 252 КУпАП, зобов`язані з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом і правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.

Відповідно ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відсутність зазначення точних відомостей та обставин події в протоколі не може бути підставою для подальшого повернення матеріалів для доопрацювання, зважаючи на те, що суд вправі і має можливість встановити дійсні обставини справи.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_2 05.05.2022 року о 15 годині 30 хвилин в АДРЕСА_2 , порушив правила утримання домашніх тварин, а саме вчинив вигулювання без повідків собаки породи «Німецька вівчарка» та двох собак породи «Метис» у невідведеному для цього місці, проявив безпечність, не слідкував за собаками належним чином, не забезпечив безпеку оточуючих тварин (майна) від заподіяння шкоди супроводжуваними домашніми тваринами, внаслідок чого його собаки покусали іншу собаку породи «Шипперка», належної ОСОБА_1 , що призвело до її загибелі.

Саме таке обвинувачення ОСОБА_2 , на думку суду, є доведеним і відповідає обставинам події, що мала місце.

Зазначене підтверджується показами самого ОСОБА_2 , аудіозаписом розмови після події між потерпілою стороною та ОСОБА_2 , згідно яких вбачається, що ОСОБА_2 вигулював без повідків трьох собак, між якими та іншою собакою потерпілої «Шипперка» виник конфлікт, який переріс у бійку, що завершилася на подвір`ї ОСОБА_6 по АДРЕСА_2 . Щоб його собаки кусали іншу він не бачив, натомість його покусала собака «Шипперка» коли він рознімав собак, які бились та кусались.

Таким чином, на думку суду, достатнім для кваліфікації дій особи в даному випадку, як порушення правил утримання собак, - є вигулювання собак без повідка, що спричинило шкоду майну потерпілого.

В даному випадку ОСОБА_2 дійсно вигулював трьох собак без повідка (повідків), внаслідок чого такі собаки мали можливість при виникненні конфлікту з іншим собакою породи «Шипперка», забігти до подвір`я господарів цієї собаки та завдати їй укусів, що призвели до її загибелі.

При цьому, суду немає необхідності з`ясовувати, яка саме собака наносила укуси іншій собаці (чи Німецька вівчарка, чи Метиси, чи всі вони разом), оскільки всі вони належали ОСОБА_2 , що підтверджується відповідними ветеринарними паспортами ( НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ).

При цьому, суд критично ставиться до позиції захисту відносно того, що собак не потрібно було вигулювати на повідку, оскільки ні Німецька вівчарка, ні Метиси, не відносяться до Переліку собак, що є небезпечними, зважаючи на те, що відповідальність за ст. 154 КУпАП настає у власника собаки, яка не входить до такого Переліку, оскільки відносно небезпечних собак передбачена додаткова умова для вигулювання це наявність намордника. Зазначена позиція наведена в диспозиції статті 154 КУпАП та кореспондується з положеннями статті 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» від 21.02.2006 року.

Так, згідно вимог зазначеного Закону, особливостями утримання домашніх тварин є і зобов`язання власника (особи яка утримує) забезпечити домашній тварині необхідні умови, що відповідають її біологічним, видовим та індивідуальним особливостям, відповідно до вимог цього Закону; дотримуватися санітарно-гігієнічних норм експлуатації жилого приміщення, де утримується домашня тварина (місце постійного утримання), та норм співжиття.

Правила ж утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування. Але вони не можуть суперечити основному закону та законодавчим актам України.

Особи, які утримують домашніх тварин, мають право з`являтися з ними поза місцями їх постійного утримання (супроводжувати їх). Супроводжувати домашню тварину може особа, яка досягла 14-річного віку.

Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити: безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; безпеку дорожнього руху при проходженні з домашньою твариною біля транспортних шляхів і при їх переході шляхом безпосереднього контролю за її поведінкою; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України, тощо.

В цьому зв`язку, суд зазначає, що собака є майном і джерелом підвищеної небезпеки, і однозначно становить небезпеку для життя чи здоров`я людини, незважаючи на її розміри, породу, вік чи масть.

Саме тому вигулювання будь-яких собак повинно здійснюватися на повідку та у відведених для цього місцях у супроводі особи, яка її утримує чи вигулює.

Таким чином, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 154 КУпАП, щодо порушення правил утримання собак, в даному випадку собак породи «Німецька вівчарка» та двох «Метисів», які не відносяться до Переліку небезпечних собак.

Перелік небезпечних порід собак, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 року №1124.

Порядок і правила проведення обов`язкового страхування відповідальності власників собак за шкоду, яка може бути заподіяна третім особам, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2002 року №944.

Кваліфікуючою ознакою даного правопорушення, є заподіяння шкоди майну потерпілої ОСОБА_1 , яким є собака породи «Шипперка», і яка загинула внаслідок укусів однієї чи декількох собак, власником (утримувачем) яких є ОСОБА_2 .

Про те, що собака (тварина) є майном (річчю) особи яка є власником чи володіє на правій підставі нею, свідчить ст. 180 ЦК України.

Зважаючи на те, що внаслідок зазначеного вище порушення правил утримання собак ОСОБА_2 було спричинено шкоду майну потерпілої ОСОБА_1 , дії ОСОБА_2 слід кваліфікувати за ч.3 ст. 154 КУпАП.

Щодо наявності у ОСОБА_7 відповідних тілесних ушкоджень, спричинених йому внаслідок відповідних подій за участю собаки «Шипперка», то слід звернути увагу, що в матеріалах провадження відсутні відомості про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.3 ст. 154 КУпАП, а відповідне рішення адміністративної комісії при виконавчому комітеті Бориспільської міської ради від 05.07.2022 року №3, згідно якого провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 154 КУпАП, закрито відносно ОСОБА_1 за відсутності складу адміністративного правопорушення. Зазначена постанова в справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 не оскаржена і є чинною.

Дана обставина врахована судом при розгляді зазначених матеріалів.

Попереднє спрямування матеріалів про адміністративне правопорушення з кваліфікацією за ч.2 ст. 154 КУпАП, суд вважає невірним, зважаючи на відповідні зміни у законодавстві (відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив Європейського Союзу у сфері охорони тваринного та рослинного світу» № 1684-ІХ від 15.07.2021 року, який набрав чинності 08.08.2021 року та введений в дію 08.11.2021 року, редакцію статті 154 КУпАП було змінено), однак з урахуванням доопрацювання матеріалів, у суду є достатні дані та підстави для прийняття рішення по суті події, що мала місце.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише у межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, в той же час, суд першої інстанції має повноваження встановлення дійсних обставин, які не впливають на кваліфікацію дій особи, яка притягається до відповідальності.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про скоєння ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого саме ч. 3 ст. 154 КУпАП.

В той же час, дана адміністративна справа надійшла до суду 24.11.2022 року після доопрацювання.

У відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, якщо справа про адміністративне правопорушення відповідно до цього кодексу чи інших законів підвідомча суду (судді).

З цього приводу суд приймає до уваги, що станом на 05.12.2022 року пройшли строки притягнення до відповідальності ОСОБА_2 , з урахуванням положень ч. 2 ст. 38 КУпАП, оскільки з дня вчиненого ним правопорушення, а саме з 05.05.2022 року, пройшло більше 3 місяців. Тому він не повинен вже нести відповідальність, передбачену санкцією закону.

Таким чином, у суду відсутні правові підстави для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

У зв`язку з цим, провадження у справі слід закрити зважаючи на закінчення на момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності.

На підставі наведеного, керуючись ст. 38, ч. 3 ст. 154, ст. 247 п.7 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати винним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 154 КУпАП по відношенню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити, у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк