Код суду 233 № 233/2483/22
П О С Т А Н О В А

22 грудня 2022 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А. І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, відносно:

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Краснийпартизан Луганської області, громадянки України, не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , якій роз`яснені права згідно зі ст.ст.10, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП,, за ч.1 ст. 156 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

02.12.2022 о 12.50 год. ОСОБА_1 , знаходячись у торгівельному кіоску, розташованому по АДРЕСА_2 , не будучи суб`єктом господарювання, здійснювала роздрібну торгівлю тютюновими виробами без марок акцизного податку в порушення абз.1 ч.4 ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», за що передбачена відповідальність за ст.1 ст. 156 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явилася. Суд приймав всі можливі заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про місце та час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою, вказаною протоколі, а також шляхом розміщення на офіційному Web-сайті Судової Влади України оголошення про виклик її до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області. Крім того, здійснювалися дзвінки на номер телефону ОСОБА_1 , зазначений у протоколі - , проте ніхто на дзвінки не відповідав. При цьому у матеріалах справи відсутні будь-які інші контакти за якими можна вчасно повідомити останню про дату судового засідання.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейській суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарев проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з справ людини від 11 квітня 2011 року у справі «Жук проти України» вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їх право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.

З огляду на те, що ОСОБА_1 була обізнана про складання щодо неї цього протоколу про адміністративне правопорушення, згідно її підпису у протоколі, оголошенням про виклик його до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, розміщених на офіційному Web-сайті Судової Влади України; не вжив заходів для явки до суду, не подавала письмових заперечень проти протоколу, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 156 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення.

Згідно з ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частина 1 статті 156 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 081177 від 02 грудня 2022 року, який відповідає вимогам ст.256 КУпАП; письмові пояснення ОСОБА_1 , яка визнала факт продажу тютюнових виробів; письмові пояснення ОСОБА_2 , який повідомив, що придбав у торгівельному кіоску, розташованому по АДРЕСА_2 пачку цигарок; фототаблицю; квитанцію про отримання на зберігання речових доказів, вилучених (отриманих) під час здійснення адміністративного провадження №104 від 02 грудня 2022 року, копії документів, тощо), вважаю, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП, - здійснення торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку.

Разом з тим, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, є необхідними дотримання вимог статей 23, 33КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

При накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до вимог ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого правопорушення орган, посадова особа, уповноважені вирішувати справи, можуть звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Так, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, яка юридично необізнаною людиною, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась, а також той факт, що вчинене адміністративне правопорушення не мало шкідливих наслідків для суспільства, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності в зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитися усним зауваженням.

Керуючись ст.ст. 22, 33, 40-1, 156 ч.3, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Краснийпартизан Луганської області, громадянку України, звільнити від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 156 КУпАП в силу малозначності скоєного і оголосити їй усне зауваження.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя