БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/236/22
Провадження № 3/730/115/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2022 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Стрижак Я.О.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , неодруженого, перебуває в цивільному шлюбі, непрацюючого, пенсіонера, за ч.1 ст.173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 05 липня 2022 року близько 08-00 год. за місцем проживання в АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, а саме: висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим міг завдати шкоди її психічному здоров`ю, та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винним себе у вчиненні зазначеного правопорушення не визнав і пояснив, що вранці 05 липня 2022 року його цивільна дружина ОСОБА_2 , з якою вони спільно проживають близько 10 років, прийшла додому в нетверезому стані, в зв`язку з чим він почав їй дорікати за це. Між ними виникла словесна сварка, в процесі якої він нецензурних слів чи погроз фізичною розправою в її адресу не висловлював, фізичного насильства не застосовував, тоді як ОСОБА_2 його нецензурно обзивала й пообіцяла помститися через знайомого працівника поліції. Зазначає, що потерпіла не з`явилась до суду через підвищений артеріальний тиск на грунті вживання спиртного.

Потерпіла ОСОБА_2 з огляду на скорочені строки розгляду даної категорії справ, передбачені ст.277 КУпАП (протягом доби), повідомлялась про дату, час і місце проведення судового засідання за наявними в матеріалах справи засобами мобільного зв`язку, що підтверджується телефонограмами, але двічі до суду не з`явилась, про причини неприбуття не повідомила, заяв про відкладення чи розгляд справи в її відсутність не подала. Тому, з огляду на зазначені обставини, суд вважає за можливе провести розгляд даної адміністративної справи в межах наявних доказів у відсутність потерпілої, участь якої не є обов`язковою, що не є порушенням прав цієї особи, передбачених ст.269 КУпАП, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленого законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ч.1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного проступку є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

За змістом положень ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними, достатніми та допустимими доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (стандарт доведеності вини поза розумним сумнівом).

Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

З аналізу вищенаведених норм законодавства вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією статті 173-2 КУпАП, має місце тоді, коли діяння фізичного, психологічного або економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи фактичне настання фізичної або психологічної шкоди. Натомість, одне лише висловлювання кривдником нецензурних чи образливих слів не може утворювати склад даного адміністративного правопорушення, якщо не доведено що такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Як вбачається з наданих у судовому засіданні пояснень притягуваного ОСОБА_1 , він домашнього насильства у жодних його формах стосовно співмешканки не вчиняв, що також узгоджується з його письмовими поясненнями, доданими до адмінпротоколу.

Натомість, потерпіла для підтвердження своїх доводів про застосування до неї з боку притягуваного домашнього насильства не з`явилась, двічі судові виклики проігнорувала, тоді як долучені до адмінпротоколу її письмові пояснення з огляду на засади безпосередності дослідження доказів не є належними та допустимими доказами в справі.

Крім того, зазначені письмові пояснення ОСОБА_2 не містять відомостей про можливість заподіяння чи фактичне заподіяння їй якоїсь шкоди здоров`ю, що є обов`язковим елементом складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП.

Одночасно, суд враховує й ту обставину, що в матеріалах справи відсутні відомості про те, яким чином органу поліції стало відомо про вищезазначену подію (повідомлення заявника через службу 102, безпосереднє прийняття заяви про вчинене правопорушення, тощо), що з урахуванням неявки потерпілої в судове засідання може побічно вказувати на зловживання нею своїми правами й, відповідно, підтверджує доводи притягуваного.

Відтак, саме надані в судовому засіданні пояснення притягуваного ОСОБА_1 суд вважає правдивими, логічними, послідовними, які слід покласти в основу рішення в справі.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Тому, оцінюючи наявні в справі докази в їх сукупності, суд не може погодитись з наведеним працівником поліції в протоколі про адміністративне правопорушення формулюванням щодо скоєння ОСОБА_1 стосовно співмешканки ОСОБА_2 домашнього насильства психологічного характеру, яке могло завдати шкоду її психічному здоров`ю, оскільки поліцейським всупереч вимог ч.2 ст.251 КУпАП не було надано жодних доказів, визначених ч.1 ст.251 КУпАП.

Водночас, з огляду на зазначені обставини, складений щодо ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, не може бути достатнім та беззаперечним доказом його вини, так як містить лише суб`єктивне помилкове ставлення поліцейського до фактичних обставин.

При цьому, суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Наведений висновок узгоджується з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Малофєєва проти Росії», рішення від 30.05.2013р.; «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016р.).

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, виходячи з принципів верховенства права та презумпції невинуватості, визначених ст.8, 62 Конституції України, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що з огляду на «стандарт доведення вини поза розумним сумнівом» ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Оскільки за наслідками розгляду справи адміністративне стягнення на ОСОБА_1 не накладається, то відповідно до вимог ст.40-1 КУпАП судовий збір стягненню з нього не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 9, 40-1, 173-2, 245, 247, 251, 252, 268, 269, 277, 280, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду через Борзнянський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.294 КУпАП.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець