Єдиний унікальний номер: 379/550/22
Провадження № 3/379/387/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2022 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко О.О.,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 07.07.2022 з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 виданий 24.02.2009 Дніпрорудненським МВМ Василівського РВ УМВС України в Запорізькій області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , працюючої штукатуром на шахті ЗЖРК Запорізької області, до адміністративної відповідальності раніше не притягувалася,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 869498, складеного 24.06.2022 інспектором СЮП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області лейтенантом поліції Василенко Т.І. на ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 184 КУпАП, ОСОБА_2 неналежним чином виконувала обов`язки щодо догляду за своїм малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого 01.06.2022 близько 16 год. 20 хв. по АДРЕСА_2 останній отримав опіки тіла.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечувала щодо розгляду справи 07.07.2022 та пояснила, що вона має п`ятьох дітей. Вони евакуювались родиною із окупованого району Запорізької області, мешкають в чужому будинку. 24.06.2022 був день народження у дитини, в гостях були інші діти. Вони грались на подвір`ї, вона дала їм гроші на морозиво та зайшла в будинок приглянути за меншими дітьми, як почула надворі крик. Вибігла і побачила, що на синові горить футболка. Вона швидко зняла з нього палаючий одяг, викликала швидку і вони поїхали в лікарню. На даний час ситуація нормалізувалась, син вдома, вона щодня їздить з ним в лікарню на перев`язки. З об`єктивних причин вона одна не могла вгледіти за усіма дітьми одночасно, ситуація сталась випадково. Їхня родина ніколи не перебувала і зараз не перебуває на обліку в соціальних службах.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Положеннями ст.ст.7, 254, 279 КУпАП визначено, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення, складеного щодо неї.

Частина 1 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

З фабули протоколу про адміністративне правопорушення, складеного на ОСОБА_2 за ч.1 ст. 184 КУпАП, вбачається, що їй не інкримінується ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Водночас, наведені у фабулі протоколу дії: «неналежним чином виконувала обв`язки щодо догляду за малолітнім сином» не становлять об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП. Крім того, матеріали справи не містять доказів ухилення ОСОБА_2 від виконання батьківських обов`язків. Той факт, що малолітня дитина отримала опіки внаслідок необережного поводження із вогнем не зумовлює автоматично наявність в діях батьків ухилення від виконання ними батьківських обов`язків.

З наведеного суд приходить до висновку про відсутність у в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведені вище обставини та відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, - провадження у даній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, ч.1 ст.184, 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО