Справа № 760/5966/22
Провадження № 3/760/4329/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2022 суддя Солом`янського районного суду м. Києва Застрожнікова К.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №891649 від 10.05.2022 року відносно ОСОБА_1 , зі змісту якого слідує, що ОСОБА_1 ухилився від виконання передбачених законом батьківських обов`язків, що проявилось в тому, що 29.04.2022 р. близько о 16 год. 00 хв. за адресою АДРЕСА_1 , його неповнолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинив пожежу в квартирі. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст. 184 КУпАП.

У судове засідання, призначене на 24.06.2022 р., ОСОБА_1 викликався, однак до суду не прибув, будучи повідомленим належним чином про місце, день та час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст. 184 КУпАП, не є обов`язковою.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази, суд дійшов до такого висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, частиною 1 статті 184 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №891649 від 10.05.2022 року, ОСОБА_1 ухилився від виконання передбачених законом батьківських обов`язків, що проявилось в тому, що 29.04.2022 р. близько о 16 год. 00 хв. за адресою АДРЕСА_1 , його неповнолітній син ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинив пожежу в квартирі /а.с.1/.

До протоколу додані письмові пояснення ОСОБА_1 , який зазначив що, 29.04.2022 року він перебував за місцем свого проживання разом зі всією родиною, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , приблизно о 16 год. 00 хв. він разом з дружиною знаходились на кухні та палили цигарки. Через деякий час вони з дружиною відчули запах диму та плавленого пластику. Пояснив, що потім зайшов до спальні та побачив дим з балкона, взявши воду, вилив її у місце загорання. Зазначив, що через деякий час приїхали працівники патрульної поліції та виявили що на балконі в розетці був включений кип`ятильник. Поговоривши з дітьми, з`ясувалось, що молодший син включив кип`ятильник, однак не зміг його виключити, внаслідок чого злякався, кинув кип`ятильник та позакривав скрізь двері. ОСОБА_1 зауважив, що після даної ситуації провів з сином виховну бесіду /а.с.3/.

Також, у протоколі ОСОБА_1 зазначив, що він свою провину визнав /а.с.1/.

Відповідно до ст. 150 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 року за № 3 ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Згідно із ст. 35 Закону України «Про охорону дитинства» особи, винні у порушенні вимог законодавства про охорону дитинства, несуть цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законів України.

Враховуючи вищевикладені обставини, та пояснення ОСОБА_1 , той факт, що неповнолітній син ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинив пожежу в квартирі, чим завдав матеріальної шкоди та створив загрозу як своєму життю та здоров`ю, так і життю та здоров`ю іншим членам своєї родини та мешканцям будинку, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Санкція ч.1 ст. 184 КУпАП передбачає застосування адміністративного стягнення у виді попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 33 КУпАП регламентовано, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує адміністративну відповідальність, суд визнає щире каяття ОСОБА_1 .

Обставини, які обтяжують адміністративну відповідальність, відповідно до змісту протоколу - відсутні.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, щире каяття, те, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, суд вважає за можливе застосувати до ньоо адміністративне стягнення у виді попередження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір, оскільки на неї судом накладено адміністративне стягнення.

Керуючись ч.1 ст.184 КУпАП та на підставі ст. ст. 40-1, 283, 284, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративному стягненню у виді попередження.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Держави судовий збір в розмірі 496,20 грн., які підлягають сплаті на наступні реквізити: Отримував коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача: Казначейство України, код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: судовий збір.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: К. С. Застрожнікова