Справа № 587/1974/22
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 грудня 2022 року суддя Сумського районного суду Сумської області Гончаренко Л.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 4 (м. Суми) Сумського РУП ГУНП України в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у декретній відпустці, паспорт НОМЕР_1 виданий Сумським РС УДМС від 11.09.2015,
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №115466 від 24.11.2022- на початку листопада 2022 ОСОБА_1 перебуваючи в с.В.Сироватка по вул. Народна виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян, чим скоїв правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася, заяв або клопотань від неї не надходило.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до статті 245 КУпАП основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно із статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.
Статтею 252 передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи.
Диспозиція ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає настання відповідальності особи, яка вчинила дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому, такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.
Так, проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 , з 2020 року між нею та з сусідами ОСОБА_5 , до яких приєднались інші мешканці вулиці, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , періодично виникають сварки з різних причин. Останній раз у неї виникла сварка з співмешканцем ОСОБА_2 - ОСОБА_9 , під час якої він її штовхнув в спину та ображав непристойними словами. Вона в свою чергу також йому відповіла, що саме вже не пам`ятає.
Разом з тим в протоколі про адміністративне правопорушення, та в інших матеріалах справи, а саме протоколі про прийняття заяви про вчинення правопорушення, письмових поясненнях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , не зазначено, коли саме відбувалась подія, зазначено «на початку листопада 2022». Відповідно до протоколу про прийняття заяви про вчинення правопорушення ОСОБА_2 просить притягнути до відповідальності ОСОБА_1 за вчинення сварки з нею та сусідами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка відбулась на початку листопада, точної дати не пам`ятає. Разом з тим, ОСОБА_1 зазначає про події які відбувались за участю співмешканцем ОСОБА_2 -Дрижовим Б. Тобто суд позбавлений можливості встановити, яка саме подія мала місце та чи наявний склад адміністративного правопорушення, так як в протоколі не зазначена дата коли це відбувалось.
З матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_1 та її сусідами родиною ОСОБА_5 існують неприязні відносини, а саме виник конфлікт на основі особистих стосунків.
Тобто, вказані дії ОСОБА_1 були вчинені через існування непорозумінь з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а не з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. а також не наведено доказів про хуліганський мотив поведінки, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Доказів того, що було порушено громадський порядок, внаслідок якого постраждали сторонні особи, суду не надано.
Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.
Також суд звертає увагу, що ч. 2 ст. 254 КУпАП передбачає, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Натомість всупереч вимогам зазначеної норми КУпАП протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ №115466 відносно ОСОБА_1 складено пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, зокрема 24.11 2022 року, тобто через три доби після надходження скарги 10.11.2022 та заяви від 19.11.2022.
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що у поліцейського були складнощі з виявленням особи, яка вчинила правопорушення, а так само, не зазначена інша причина вказаної різниці в часі між часом вчинення діяння, що має ознаки адміністративного правопорушення і часом складення протоколу про адміністративне правопорушення.
У відповідності до положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.
Згідно ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Отже, винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачаться на користь правопорушника.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскільки поза розумним сумнівом не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відповідно до приписів п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП це є підставою для закриття провадження у справі.
На підставі викладеного і керуючись ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 284 КУпАП, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Сумський районний суд Сумської області.

Суддя Л.М. Гончаренко