Справа 362/1464/22
Провадження 3/362/788/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.07.2022 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

12.04.2022 о 19:00 ОСОБА_1 , перебуваючи на АДРЕСА_1 , влаштувала сімейну сварку з матір`ю ОСОБА_2 , в ході якої висловлювала образи на адресу останньої, що в подальшому могло призвести до психологічного розладу здоров`я потерпілої.

ОСОБА_1 17.05.2022, 14.06.2022 та 07.07.2022 до суду не з`явилася, про дату, час та місце судових засідання була повідомлена належним чином шляхом направлення смс-повідомлень на номер телефону, вказаний у протоколі, які вона отримала, про що свідчать довідки про доставку смс, а також шляхом направлення повістки за місцем проживання, вказаним в протоколі, ніяких заяв або клопотань до суду не надала, про причини неявки не повідомила. Крім того про судове засідання 07.07.2022 ОСОБА_1 повідомлялася шляхом публікування оголошення про її виклик на сайті Васильківського міськрайонного суду Київської області.

За правилами статті 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи. Частиною 2 цієї статті не передбачена обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд звертає увагу, що в протоколі про адміністративне правопорушення, який підписано ОСОБА_1 , та копію якого вона отримала, в графі «розгляд адміністративної справи відбудеться» зазначено «за викликом у Васильківському міськрайонному суді», тобто особа, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності, достовірно знала про направлення протоколу про адміністративне правопорушення щодо неї до Васильківського міськрайонного суду Київської області, але до суду не з`явилася, розглядом справи стосовно неї не цікавилася.

Таким чином, враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку про наявність належного повідомлення ОСОБА_1 про місце, дату та час розгляду справи, про неповажність причин її неявки до суду та про можливість розгляду справи про адміністративне правопорушення в силу ст. 268 КУпАП за відсутності останньої на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Положеннями ст. 252 КУпАП регламентовано, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом досліджено наявні в справі письмові докази, а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 424313 від 12.04.2022, який складено відповідно до вимог КУпАП, містить суть адміністративного правопорушення та кваліфікацію дій ОСОБА_1 (а.с. 2);

- протокол прийняття заяви ОСОБА_2 про неправомірні дії відносно неї від 12.04.2022, з якого вбачається, що 12.04.2022 о 13:00 год. в АДРЕСА_1 дочка ОСОБА_1 вчинила сімейну сварку (а.с 4);

- письмові пояснення ОСОБА_2 від 12.04.2022, відповідно до яких о 19:00 год. 12.04.2022 до місця її мешкання прийшла дочка ОСОБА_1 з чоловіком ОСОБА_3 в алкогольному сп`янінні та привела чужих дітей. На її, ОСОБА_2 , зауваження звідки вони та чиї це діти ОСОБА_1 почала до неї кричати та висловлюватись брутальною лайкою на її адресу, при цьому на зауваження не реагувала та разом з чоловіком почала виганяти її з хати, принижуючи її (а.с. 5);

- письмові пояснення ОСОБА_1 від 12.04.2022, відповідно до яких протягом останнього часу з матір`ю та братом ОСОБА_4 виникають словесні конфлікти, пов`язані з неприязними відносинами. 12.04.2022 знову виникла словесна перепалка (а.с. 6).

Ч. 1 статті 173-2 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про запобігання та протидію домашньому насильству від 07 грудня 2017 року, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні домашнього насильства відносно матері, тобто умисних діях психологічного характеру, що полягали у висловлюванні образ в сторону потерпілої, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю останньої, доведена в повному обсязі зібраними по справі доказами у їх сукупності, а дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У відповідності до ст. 23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, судом враховується особа правопорушника, її відношення до скоєного та майновий стан, характер вчиненого правопорушення та його наслідки, а також сприяння досягненню основної мети - вихованню правопорушника, запобіганню вчинення нових правопорушень, відсутність обтяжуючих та пом`якшуючих обставин.

За такої сукупності обставин у справі суд вважає за необхідне піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню в межах санкції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 33, 40-1, ч. 1 ст. 173-2, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень (Одержувач ГУК у Київ. обл./Васильків МТГ/, _код Код одержувача . Банк Казначейство України (ЕАП). № рахунку UA 0010786, код класифікації доходів бюджету 21081100; Адміністративні штрафи та інші санкції. Місцевий бюджет).

Стягнути з ОСОБА_1 496,20 грн. судового збору (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106 Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) Рахунок отримувача: UA0026001 Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Відповідно до положень ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Сухарева О.В.