Справа № 308/7649/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., з участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянувши матеріали справи, які надійшли із Закарпатської митниці Держмитслужби про порушення митних правил відносно громадянина України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т АН О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду надійшли матеріали адміністративної справи про порушення митних правил за ч.1 ст.483 МК України відносно ОСОБА_1 з протоколом про порушення митних правил №0108/30500/22 від 25.01.2022.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил 11.11.2021 в Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Закарпатської митниці надійшов лист Державної митної служби України від 11.11.2021 №15/15-03/7.7/5305, яким направлено лист уповноваженого органу Чеської Республіки від 13.10.2021 №7720-9/2021-900000-212/JS, про непідтвердження автентичності 553 рахунків-фактур з деклараціями про походження, складених від імені експортера «Autoscout 24 s.r.o.» (Rybna 716/24, Stare Mesto, Praha, CZ) про преференційне походження зазначених у них товарів.

У вказаній відповіді уповноваженого органу Чеської Республіки зазначено, що адвокатське бюро «Mgr. Jiri Kokes and partners» (представник фірми «Autoscout 24 s.r.o.») проінформувало про те, що фірмою «Autoscout 24 s.r.o.» не видавався жодний із рахунків-фактур з декларацією про походження, які перевірялися. Це можливо є багаторазовим шахрайством з метою дискредитації та завдання шкоди фірмі «Autoscout 24 s.r.o.». На підставі вищевказаного факту 30 квітня 2019 року ними була подана скарга про вчинення злочину невідомим порушником. Рахунки-фактури з деклараціями не були оформлені чеською компанією «Autoscout 24 s.r.o.». До листа уповноваженого органу Чеської Республіки доданий список рахунків-фактур з деклараціями про походження, які не видавалися чеською компанією «Autoscout 24 s.r.o.».

На підставі зазначених у листі уповноваженого органу Чеської Республіки рахунків-фактур, підрозділом Закарпатської митниці в 2019 році здійснено митне оформлення в режимі випуску у вільний обіг 553 транспортних засоби, які надійшли на адресу українських суб`єктів ЗЕД.

Серед наданих чеською компанією «Autoscout 24 s.r.o.». номерів рахунків-фактур з деклараціями про походження, зазначений Рахунок фактура від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG (позиція у списку 317).

Проведеною перевіркою по зазначеному факту, в тому числі з використанням баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДМСУ встановлено, що згідно Рахунку фактури від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG чеською компанією «Autoscout 24 s.r.o.» проданий напівпричіп «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 українському товариству з обмеженою відповідальністю "СТ-АВТО-ГРУП" (, адреса: м.Львів, Франківський р-н, вул. Наукова, 7Б).

Згідно наявної в базах даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДМСУ інформації (Довіренність від 03.07.2019 №D, електронний документ контролю доставки: МД ІМ40ЕЕ від 03.07.2019 №305000000/2019/912294), 04.07.2019 року через пункт пропуску «Шегині Медика» митного поста «Мостиська» Львівської митниці водієм ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_1 ), на митну територію України в митному режимі «імпорт» був переміщений товар: напівпричіп «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 ».

До митного контролю водієм ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 ) було подано товаросупровідні документи, а саме: Рахунок фактура від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG, на якому знаходиться декларація про походження на товар, CMR б/н від 03.07.19, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 02.07.2019.

Після проведення митних формальностей вказаний транспортний засіб був пропущений на митну територію України та направлений для завершення митного оформлення на митний пост «Мукачево» Закарпатської митниці ДФС. 16.07.2019 року на митному посту «Мукачево» Закарпатської митниці, до митного контролю та оформлення шляхом електронного декларування була подана митна декларація ІМ40ДЕ №UA305200/2019/035090 та товаросупровідні документи.

Відповідно до Рахунку фактури від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG вартість вказаного транспортного засобу 2600,00 Євро, що за курсом НБУ станом на день переміщення на митну територію України (04.07.2019) становило 76472,34 грн.

На митному посту «Мукачево» на підставі поданих документів була оформлена митна декларація ІМ40ДЕ №UA305200/2019/035090, скорегована митна вартість та «Напівпричіп «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 » випущений у вільний обіг, зі сплатою необхідних митних платежів. При цьому на підставі декларації про походження, яка знаходилася на Рахунку фактурі від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG, було застосовано умовне нарахування (преференція походження) суми ввізного мита.

На неодноразові виклики в митницю для з`ясування всіх обставин громадянин України ОСОБА_1 не прибув, про причини неявки не повідомив.

Таким чином, громадянином України ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 ) переміщено через митний кордон України товар «Напівпричіп «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 », з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підстави для його переміщення та митного оформлення підробленого документа Рахунку фактури від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG, на якому знаходиться декларація про походження на товар, та такого що містить неправдиві дані щодо преференційного походження товару.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я. у судовому засіданні підтримав обставини викладені в протоколі, зазначив, що вина ОСОБА_1 підтверджується зібраними у справі доказами, просив притягнути його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України, згідно з санкцією статті.

Особа, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду. Клопотань про перенесення розгляду справи на адресу суду не надходило.

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби, ознайомившись із матеріали справи приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З протоколу про порушення митних правил судом встановлено, що 04.07.2019 через пункт пропуску «Шегині Медика» митного поста «Мостиська» Львівської митниці водієм ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_1 ), на митну територію України в митному режимі «імпорт» був переміщений товар: напівпричіп «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підстави для його переміщення та митного оформлення підробленого документа Рахунку фактури від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG, на якому знаходиться декларація про походження на товар, та такого що містить неправдиві дані щодо преференційного походження товару.

Частиною 1 ст. 483 МК України передбачено відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Виходячи з вищевказаних положень діючого законодавства, вбачається, що: - об`єктом правопорушення за ч. 1 ст. 483 МК України, є охоронюваний МК України та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю; - об`єктивною стороною передбаченого ч. 1ст. 483 МК України правопорушення є переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, зокрема шляхом подання органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості, зокрема щодо відправника та/або одержувача; - суб`єктом правопорушення є громадяни-декларанти, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.; - суб`єктивна сторона за ч.1 ст.483 МК України передбачає прямий умисел, тобто винна у скоєнні правопорушення особа чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України чи вивезти з України з порушенням встановленого порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Дослідивши докази, що містяться у матеріалах справи про порушення митних правил, суд приходить до висновку що мало місце діяння, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , а саме переміщення через митний кордон України товару «напівпричіпу «KOEGEL SNCO 24», 2008 р.в., шассі № НОМЕР_2 з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підстави для його переміщення та митного оформлення підробленого документа Рахунку фактури від 03.07.2019 №190703.4-ASC/SAG, на якому знаходиться декларація про походження на товар, та такого що містить неправдиві дані щодо преференційного походження товару.

Частина 1 статті 467 МК України передбачає загальну норму про те, що адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення, у той час як ч.3 ст. 467 МК України містить спеціальну норму, згідно з якою у разі закриття кримінального провадження, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки з дня вчинення правопорушення.

Відповідно до ст. 487 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи днем вчинення адміністративного правопорушення, зафіксованого протоколом про порушення митних правил, є 04.07.2019.

Постановою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.04.2022 матеріали адміністративної справи №308/3692/22 за протоколом про порушення митних правил №0108/30500/21 від 25.01.2022, складеним відносно громадянина України ОСОБА_1 за ч.1 ст.483 МК України направлено до Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області, як такі, що мають ознаки кримінального правопорушення.

Разом з тим, органом досудового розслідування кримінальне провадження №0000490, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.05.2022 закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України. Згідно з пунктом 2 постанови вирішено направити матеріали кримінального провадження до Закарпатської митниці ДМС України, для вирішення питання про притягнення до відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_1 .

Таким чином, на момент розгляду справи судом після закриття кримінального провадження та повторного надходження до суду, минуло більше ніж два роки з дня вчинення правопорушення, яке має всі ознаки порушення митних правил за ч 1 ст. 483 Митного кодексу України.

Європейський суд з прав людини уп.137 рішення від 11 грудня 2012 року за заявою № 21722/11 справі «Олександр Волков проти України» вказав на те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними. Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Враховуючи, що кримінальне провадження було закрито, але в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності, наявні ознаки порушення митних правил, що мали місце 04.07.2019, суддя приходить до висновку що накладення адміністративного стягнення є неможливим у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про порушення митних правил строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.467 МК України.

Керуючись ст.ст. 467, 483 МК України, п.7 ст.247 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.483 МК України, за протоколом про порушення митних правил №0108/30500/22 від 25.01.2022, закрити на підставі п.7 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про порушення митних правил строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст.467 МК України.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник