Справа № 569/8193/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2022 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Діонісьєва Н.М., за участі захисника Слакви-Марчук Н.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

-за ст..ст. 173КУпАП, суд -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 755832 від 13 червня 2022 року вбачається, що 09 червня 2022 року близько 10 год. 00 хв. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , вчинив дрібне хуліганство, а саме: під час обрізання сливи відштовхнув руку ОСОБА_2 та вчинив конфлікт під час якого виразив нецензурну лайку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Слаква-Марчук Н.В. заперечила вину ОСОБА_1 у вчиненні даного правопорушення з підстав викладених в письмових поясненнях та просила провадження в справі закрити за відсутністю діях ОСОБА_1 складу адміністративниого правопорушення.

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян, та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Так, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту протоколу не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства , тобто порушення громадського порядку та спокою громадян. Працівником поліції при складані протоколу не було зазначено ознак складу правопорушення дрібного хуліганства, як того вимагає законодавство. Зокрема, в протоколі не зазначено, де конкретно відбувався конфлікт, чи є це громадським місцем.

До того ж, в протоколі зазначено, що подія відбулася за адресою АДРЕСА_1 , в той час як ОСОБА_1 проживає за адресою АДРЕСА_1 , а потерпілий проживає по АДРЕСА_1 .

З протоколу не зрозуміло, яким чином подія сталася за іншою адресою, ніж проживає ОСОБА_1 , оскільки з матеріалів справи, вбачається, що ОСОБА_1 знаходився на території свого домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , яке не являється громадським місцем.

Не містять матеріали справи й свідків вчинення ОСОБА_3 37, хуліганських дій .

Відповідно до ст.173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушкють громадський порядок та спокій громадян. Об"єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об"єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок та спокій громадян. Таким чином, однїєю з кваліфікуючих ознак вказаного провопорушення являється громадське місце. В даному випадку фактично відбувся конфлікт на підгрунті неприязних відносин сусідів на території приватних домоволодінь.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 285, 287, 289, 294 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду Н.М.Діонісьєва