Справа № 562/356/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.03.2022 року Суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Саган Л.В., розглянувши матеріали справи, що надійшли від відділення поліції № 6 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працевлаштованого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч.1 ст.44-3 КУпАП,

в с т а н о в и в :

На розгляд Здолбунівського районного суду Рівненської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 341852 від 08 лютого 2022 рокупро вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що 08 лютого 2022 року близько 11 год. 00 хв. у м.Здолбунові Рівненської області по вул.Зеленій ОСОБА_1 перебував без документів, що посвідчують його особу, підтверджують громадянство чи його спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної людини, чим порушив правила щодо карантину людей, встановлені підпунктом 2 пункту 10 Постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року №641 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

У судовому засіданні ОСОБА_1 вини у вчиненні правопорушення не визнав, просить закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності,дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до виписаних у ст.ст.252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Європейським судом з прав людини у багаточисельних рішеннях висловлена правова позиція щодо розгляду національними судами справ про адміністративні правопорушення. Так, у рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: "критерій національного права", який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; "критерій кола адресатів", відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; "критерій мети та тяжкості наслідків" за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: "Лутц проти Німеччини", "Гурепка проти України", "Лучанінова проти України" та інших.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст.44-3 КУпАП як порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма ч.1 ст.44-3 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП. Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно також містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією статті 44-3 КУпАП з конкретизацією суті порушення відповідно до вказаних норм законодавства або рішень органів місцевого самоврядування.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 341852 від 08 лютого 2022 року підставою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.44-3 КУпАП зазначено порушення вимог підпункту 2 пункту 10 Постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року №641 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Однак, пункт 10 Постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року №641 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" втратив чинність на підставі Постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020.

Таким чином, станом на 08 лютого 2022 року вказана норма нормативно-правового акту була нечинною.

Частиною 1 ст.8 КУпАП встановлено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Особливістю дії у часі норм процесуального права є те, що така дія має негайний характер, і це означає обов`язок застосування норми, яка була чинною на момент здійснення відповідної процесуальної дії.

На підставі наведеного суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження в справі підлягає закриттю.

Керуючись ч.1 ст.164, ст.ст.221, ч.1 ст.247, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.44-3 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Здолбунівський районний суд Рівненської області.

С у д д я