Справа № 710/1587/22
Провадження № 3/710/1256/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.12.2022 м. Шпола

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Симоненко О.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Новомиргородським РВ УМВС України в Кіровоградській області, місце реєстрації і місце проживання: АДРЕСА_1 , не працює, за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 532801 від 12.11.2022, ОСОБА_1 будучи особою, яка протягом року було віддано адміністративному стягненню за ч.1 ст. 173-2 КУпАП від 01.09.2022 та 12.11.2022 близько 21 год. 30 хв., за адресою свого місяці проживання по АДРЕСА_1 , вчинила домашнє насильство відносно свого співмешканця ОСОБА_2 , а саме виражалась нецензурною лайкою та вдарила рукою в обличчя, що могло завдати шкоди психологічному та фізичному здоров`ю ОСОБА_2 .

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані працівником поліції за ч.2 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнала. Пояснила, що вони із ОСОБА_3 розірвали шлюб, однак продовжують проживати в їх спільному будинку. ОСОБА_3 постійно конфліктує з нею, ображає її, розбив телефон, не дає спілкуватись їй по телефону, звинувачує у зрадах, застосовує фізичну силу, внаслідок чого відносно нього порушено кримінальну справу за вчинення домашнього насилля. У зв`язку із вказаними обставинами вона не раз була вимушена із дітьми, двоє з яких є інвалідами, виїжджати з будинку. 12.11.2022 в обідній час між ними знову виникла сварка, оскільки він її ображав вона дійсно дала йому ляпасу, а він її у відповідь вдарив у вухо. Потім увечері, коли вона вкладала доньку спати, ОСОБА_3 знову зайшов до неї у кімнату та почав ображати, нецензурно висловлюватись, звинувачувати її у зрадах, чого не було, та вона пригрозила, що викличе поліцію, однак він сказав, що він викличе поліцію, що і зробив у подальшому. Пригрозив їй, що буде тепер постійно викликати поліцію.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , пояснила, що ОСОБА_1 є її донькою. Вона приїжджає до неї допомагати з дитиною. 12.11.2022 вона також була у доньки. В обід вона почула, як донька свариться із своїм колишнім чоловіком ОСОБА_2 , вона прийшла та заспокоїла їх. Увечері вона знову почула крики. ОСОБА_2 постійно ображає її доньку, зокрема на ґрунті ревнощів, влаштовує сварки. ОСОБА_1 боїться його.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений.

Заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173-2 КпАП України вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства визначаються Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» 07 грудня 2017 року № 2229-VIII.

Так, відповідно до п.3 ч.1 вказаного Закону, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Водночас, домашнє насильство характеризується такими ознаками: умисність (з наміром досягнення бажаного результату); спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, пов`язаних із вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

При цьому слід зазначити, що конфлікт (лат. Conflictus - зіткнення, сутичка) - це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфлікт не містить вище перелічених ознак. Ескалація конфлікту може призвести до насильства, але не завжди призводить.

Отже, різниця у тому, що насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплене агресією і бажанням завдати шкоди.

У матеріалах справи відсутні докази, які свідчать про вчинення домашнього насильства ОСОБА_1 відносно свого колишнього чоловіка, ОСОБА_2 у розумінні норм Закону.

Із письмових пояснень, як ОСОБА_2 , так і ОСОБА_1 слідує, що між подружжям виникла сварка, у ході якої вони вживали нецензурну лайку.

Таким чином, у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1ч.1 ст. 247 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч 1 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Шполянський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Симоненко