печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2022 року суддя Печерського районного суду м. Києва Бортницька В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в м.Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

ОСОБА_1 28.11.2021 о 15 годині 45 хвилин, керуючи автомобілем «Мерседес», державний номерний знак НОМЕР_1 , в дворі будинку за адресою бул. Лесі Українки, 10Ав м.Києві, не була уважною та наїхала на паркувальний металевий стовпчик (перешкоду). Водій ОСОБА_1 порушив п. 2.3б, п. 12.3 Правил дорожнього руху України та вчинив правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутньою на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

На виконання вказаних вимог, після надходження справи до суду, особа, що притягується до адміністративної відповідальності, про судове засіданні повідомлялась шляхом направлення SMS-повідомлення з документом «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» за номером телефону, що вказано у протоколі про адміністративне правопорушення.

У подальшому, ОСОБА_1 повторно повідомлялась про розгляд справи на 23.05.2022 рік шляхом направлення SMS-повідомлення з документом «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» за номером телефону, що вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, разом з тим в судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, до суду із заявами не зверталась.

Таким чином, ужиті заходи, попри їх об`ємність, не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Хоча останні прямо та беззаперечно, в своїй сукупності, указують на те, що особа, що притягується до адміністративної відповідальності, мала б бути у силу вжитих заходів судом поінформована про цей процес, який здійснюється в Печерському районному суді м. Києва у відношенні неї безпосередньо у порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, неминучість даного процесу в цьому місцевому суді була зрозуміла особі з моменту складання протоколу, оскільки у ньому прямо указано, що розгляд справи відбуватиметься саме у Печерському районному суді м. Києва, однак бажання приймати у ньому безпосередню участь не виявила.

У цій справі дії особи, що притягується до адміністративної відповідальності, на переконання суду, спрямовані на затягування провадження, та прямо указують на те, що така особа добросовісно не користується належними їй процесуальними правами, прямо ігнорує наявні у неї процесуальні обов`язки. Тим самим, створює недобросовісні перепони для руху справи, що, на переконання суду, є неприйнятним, та вимагає від суду ефективної протидії.

Слід зазначити, що відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Також слід зазначити, що положення ст. 268 КУпАП не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності

Ретельно дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких суперечностей, суд вважає вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, доведеною повністю, оскільки останнім порушено:

п.2.3б Правил дорожнього руху України, згідно якого для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;

п.12.3 Правил дорожнього руху України передбачає, що у разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставина, що пом`якшує відповідальність правопорушника є його щире розкаяння.

Обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст. 35 КУпАП, не встановлено.

Проте згідно зі ст. 38 КУпАП, стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні-не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Враховуючи, що строк накладення адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 закінчився, тому провадження у справі має бути закрито.

Відповідно до ст. 247 п. 7 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи, правопорушення виявлено 28.11.2021 р., а тому справа підлягає закриттю на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 38, 122,124, 247 п.7, 283-285 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи протесту прокурора.

Суддя В.В.Бортницька