Справа № 541/1102/22
Номер провадження3/541/527/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2022 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Вірченко О.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Слобідка Миргородського району Полтавської області, громадянки України, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , яка не працює, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 17 червня 2022 року серії ВАВ № 054803, 27 червня 2020 року о 14 год. 30 хвил. за адресою: Миргородський район, с. Слобідка вул. Лугова, ОСОБА_1 , перебуваючи на вулиці, намагалася вчинити бійку з ОСОБА_2 та облила її коров`ячою сечею, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. У відповідності з протоколом про адміністративне правопорушення остання зазначила, що сварка з потерпілою у неї виникла через худобу. Згідно з поясненнями, доданими до матеріалів справи, ОСОБА_2 ображала ОСОБА_1 нецензурною лайкою, оскільки вважала, що вона неналежним чином виконувала обов`язки по випасу корів. Від образ ОСОБА_1 розхвилювалась та вирішила поквитатися з ОСОБА_2 , взяла вдома старе металеве відро, налила в нього коров`ячу сечу, яку в подальшому вилила на голову потерпілій. Після вказаних дій між учасницями конфлікту почалась штовханина.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд у відповідності з вимогами ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Розгляд справи відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу, повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення справи про адміністративне правопорушення.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 17 червня 2022 року серії ВАВ № 054803 зазначено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на вулиці, намагалася вчинити бійку з ОСОБА_2 та облила її коров`ячою сечею.

Враховуючі вищезазначені обставини, суддя приходить до висновку, що суть адміністративного правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , залишилася невизначеною, адже в протоколі не зазначений обов`язковий елемент суб`єктивної сторони правопорушення хуліганський мотив.

В якості доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, особою, яка склала протокол, додано постанову про закриття кримінального провадження від 30 травня 2022 року та копії матеріалів кримінального провадження № 0000063 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

У відповідності з матеріалами кримінального провадження та постановою про закриття вказаного провадження дізнавачем було допитано ОСОБА_1 , потерпілу ОСОБА_2 , а також свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які зазначили про наявність особистих неприязних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . На підставі матеріалів кримінального провадження дізнавачем було зроблено висновок, що ОСОБА_1 вчинила вказане в протоколі діяння з мотивів помсти, а не з мотивів явної неповаги до суспільства, що стало підставою для закриття кримінального провадження в зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Адміністративним правопорушенням (проступком), як визначено ст. 9 КУпАП, визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого, є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, щодо якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 288/1158/16-к зазначила, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивства, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 296 КК України обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства. Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Необхідно врахувати, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Таким чином, дрібним хуліганством визнаються дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства.

Суддя приходить до висновку, що в досліджуваній ситуації конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мав місце в зв`язку з незадоволенням потерпілою виконанням обов`язків ОСОБА_1 щодо випасу худоби, а дії останньої були вираженням неприязного ставлення і невдоволення діями ОСОБА_2 .

Встановлені обставини події, характер стосунків між особами, їх поведінка, свідчать про те, що дії ОСОБА_1 були направлені виключно проти особи ОСОБА_2 , а не проти громадського порядку та спокою громадян, що свідчить про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Виходячи з вимог ст. 62 Конституції України притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише у разі доведення її вини в установленому законом порядку належними та допустимим доказами, що є складовою справедливого правосуддя у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

За обставин, викладених вище, суддя приходить до висновку про відсутність в даному випадку складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. М. Вірченко