КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 33/824/1279/2022
Справа № 359/7175/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Ящук Т.І., за участю захисника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - адвоката Бриль П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

встановив:

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року визнано винним ОСОБА_1 , керівника Державного авіаційного підприємства «Україна» , у скоєні правопорушення передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн.

Згідно з постановою суду, 19 липня 2021 року в ході камеральної перевірки своєчасності подання податкової звітності, повноти нарахування, своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств ДАП УКРАЇНА () встановлено неподання керівником ДАП УКРАЇНА ОСОБА_1 річної фінансової звітності разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня 2021 року, наступного за звітним. Своїми діями керівник ДАП УКРАЇНА ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою суду, захисник ОСОБА_1 - адвокат Бриль П.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 січня 2022 року, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення, посилаючись на незаконність та необґрунтованість постанови, що прийнята без з`ясування всіх обставин справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції розглянув справу без участі ОСОБА_1 , чим грубо порушив його право на захист. Вказує, ОСОБА_1 є генеральним директором Державного авіаційного підприємства «Україна». ДАП «Україна» є одержувачем бюджетних коштів, оскільки основним видом діяльності підприємства є забезпечення перевезення вищих посадових осіб держави авіаційним транспортом на замовлення Державного управління справами, Кабінету Міністрів України та Верховної Ради України. Підприємство фінансується за бюджетною програмою КПКВК 0301010 «Обслуговування та організаційне, інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне забезпечення діяльності Президента України та Офісу Президента України». Придбання товарів, робіт послуг за бюджетні кошти підпадають під Закон України «Про публічні закупівлі». На надання бухгалтерських (аудиторських) послуг ДАП «Україна» було проведено спрощену закупівлю за предметом закупівлі ДК 021:2015 код 79210000-9. Закупівля оголошувалася двічі: 20.04.2021 та 07.05.2021. Однак, 29.04.2021 було відхилено пропозицію учасника закупівлі у зв`язку невідповідністю умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.

25.05.2021 TOB «PACCEЛ БЕДФОРД ЕРСІДЖІ» було визнано переможцем закупівлі. Рішення про намір укласти договір з TOB «РАССЕЛ БЕДФОРД ЕРСІДЖІ» було прийнято та оприлюднено в електронній системі закупівель. 07.06.2021 договір про надання аудиторських послуг укладено та оприлюднено в електронній системі закупівель. Однак, аудиторські послуги були надані не вчасно. Отже, у діях ОСОБА_1 відсутні будь-які прояви протиправних дій або протиправної діяльності, що заборонені адміністративним законодавством.

Зазначає, що до матеріалів справи ГУ ДПС у Київській області долучило ксерокопії документів не завірені належним чином посадовою особою ДПС, яка їх виготовила. Надане ГУ ДПС у Київській області рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення не завірені належним чином посадовою особою ДПС, не підкріплено фіскальним чеком, та не містить опису вкладення у поштове відправлення. Отже, виникають обґрунтовані сумніви щодо надіслання у цьому поштовому відправленні акту камеральної перевірки та повідомлення про запрошення платника податків на підписання протоколу про адміністративне правопорушення. Звертає увагу на те, що постановою Бориспільського міськрайонного суд Київської області від 01.10.2021 у справі № 359/7261/21, яка набрала законної сили 12.10.2021, встановлено відсутність у діях головного бухгалтера ДАП «Україна» складу адміністративного правопорушення передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Одночасно в апеляційній скарзі поставлено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року, посилаючись на те, що у матеріалах справи відсутні докази про повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи на 09.08.2021 о 11:00 од., а також відсутні докази надсилання копії оскаржуваної постанови. При цьому, зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення та у постанові від 09.08.2021 адреса проживання ОСОБА_1 не відповідає дійсності. Про наявність постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 ОСОБА_1 стало відомо з офіційного сайту Судової влади України та з Єдиного державного реєстру судових рішень.

З метою захисту своїх прав та законних інтересів між адвокатом Брилем П.О. та ОСОБА_1 було укладено договір на надання правової (правничої) допомоги від 17.01.2022 № 2/2022. За письмовою заявою від 18.01.2022, що міститься в матеріалах справи, 20.01.2022 адвокату в канцелярії суду було надано на ознайомлення адміністративний матеріал. 24 січня 2022 року за допомогою засобів поштового зв`язку була подана апеляційна скарга. Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2022 року апеляційну скаргу захисника Мазуренка А.П. повернуто особі, яка її подала у зв`язку з відсутністю витягу з договору про надання правової допомоги. Відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2022 року у справі № 359/7175/21 оприлюднено 16 лютого 2022 року. Станом на день повторної подачі апеляційної скарги, ухвала та апеляційна скарга не була фізично повернута засобами поштового зв`язку.

Вислухавши захисника ОСОБА_1 - адвоката Бриль П.О., який підтримав клопотання про поновлення строку, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню враховуючи наступне.

Відповідно до положень ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин. Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження є обставини, що об`єктивно перешкоджали особі, яка має право на оскарження постанови, вчасно подати апеляційну скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області було винесено судом 09 серпня 2021 року за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності або його захисника.

Копію оскаржуваної постанови було надіслано ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , що зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, однак поштовий конверт повернувся без вручення з поштовою відміткою «за закінченням терміну зберігання». Отже, в матеріалах справи відсутні відомості про отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови.

Згідно з заявою від 18.01.2022 року, наявною в матеріалах справи, 20.01.2022 року адвокат Бриль П.О. ознайомився з матеріалами справи, 02.02.2022 року звернувся з апеляційною скаргою на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року.

Отже, в матеріалах справи відсутні дані на спростовування доводів, викладених в апеляційній скарзі, щодо дати отримання копії постанови суду та пропуску у зв`язку з цим строку на апеляційне оскарження.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2022 року апеляційну скаргу захисника Мазуренка А.П. на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 січня 2022 року було повернуто особі, яка її подала, у зв`язку з відсутністю витягу з договору про надання правової допомоги.

З огляду на викладене, з метою забезпечення права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на апеляційне оскарження судового рішення, вважаю за можливе клопотання про поновлення строку задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Бриль П.О. підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року, провадження у справі закрити.

Відповідно до ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

За положеннями ч.7 ст.294 КУпАП, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Дані вимоги закону при розгляді матеріалів за протоколом про адміністративне правопорушення судом першої інстанції дотримані і висновок суду про визнання ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, - є правильним, а зміст постанови відповідає вимогам, передбаченими ст.ст. 283, 284 КУпАП, оскільки в ній наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, суд першої інстанції правильно виходив того, що його вина у вчиненні вказаного в постанові правопорушення доведена, оскільки підтверджується наявними у справі доказами.

Як вбачається з копії акту камеральної перевірки своєчасності подання податкової звітності, повноти нарахування, своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств від 19.07.2021 № 11797/10-36-18-09/25196197, 19 липня 2021 року головним державним ревізором інспектором Бориспільського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Київській області Кобзар С.А. проведено камеральну перевірку щодо подання податкової звітності в податку на прибуток за 2020 рік, фінансової звітності разом з аудиторським звітом в Державному авіаційному підприємстві «Україна», керівником якого є ОСОБА_1 , та виявлено неподання річної фінансової звітності, яка підлягала оприлюдненню, разом з аудиторським звітом.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02 серпня 2021 року, складеного головним державним ревізором інспектором Бориспільського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Київській області Кобзар С.А., встановлено, що за актом камеральної перевірки від 19 липня 2021 року № 11797/10-36-18-09 виявлено не подання керівником Державного авіаційного підприємства «Україна» ОСОБА_1 річної фінансової звітності разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня 2021 року.

Своїми діями керівник Державного авіаційного підприємства «Україна» ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП , п. 120.1 ст. 120 ПК України від 02.12.2020 року № 2755 УІ.

Відповідно до п. 46.2. ст.46 Податкового кодексу України платник податку на прибуток (крім платників податку на прибуток, які відповідно до Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом) подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог ст. 137 цього Кодексу.

Платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають разом з податковою декларацією за відповідний податковий (звітний) період звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), складені до перевірки фінансової звітності аудитором. Звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати) подаються платниками податку згідно з цим абзацом за формою, визначеною згідно з Законом України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог статті 137 цього Кодексу.

Фінансова звітність або звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), що подаються відповідно до абзаців першого та другого цього пункту, є додатком до податкової декларації з податку на прибуток підприємств (звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку) та її невід`ємною частиною.

Платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають контролюючому органу річну фінансову звітність, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня року, наступного за звітним. У разі неподання (несвоєчасного подання) річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом, застосовується відповідальність, передбачена пунктом 120.1 статті 120 цього Кодексу, для подання податкових декларацій (розрахунків).

У листі Державної податкової служби України № 8939/7/99-00-07-02-01-07 від 04 червня 2020 року надано роз`яснення, щодо положень п.46.2 ст. 46 ПК України та вказано на те, що платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають контролюючому органу:

- разом з податковою декларацією за податковий (звітний) період (2020 рік) звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), складені до перевірки фінансової звітності аудитором;

- річну фінансову звітність за 2020 рік разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня 2021 року.

В силу ч.1 ст.163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту викладеної норми вбачається, що склад адміністративного правопорушення становить, зокрема, несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. При цьому поважність причин несвоєчасного виконання зазначених вимог закону правового значення не має.

Проаналізувавши матеріали провадження, встановлено, що вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 02 серпня 2021 року, актом камеральної перевірки своєчасності подання податкової звітності, повноти нарахування, своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств від 19.07.2021 № 11797/10-36-18-09/25196197.

Таким чином, докази, покладені судом в обґрунтування винуватості ОСОБА_1 визнаються судом апеляційної інстанції належними, допустимими і достовірними, оскільки отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою .

Отже, досліджені та перевірені судом обставини свідчать про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, а саме, не подання до контролюючого органу річної фінансової звітності разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня 2021 року, що охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності вини в діях ОСОБА_1 щодо несвоєчасного подання річної фінансової звітності разом з аудиторським звітом з тих підстав, що аудиторські послуги були надані не вчасно, що в свою чергу виключає склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення, є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_1 , як керівник Державного авіаційного підприємства «Україна» був обізнаний про необхідність подати контролюючому органу річну фінансову звітність разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня 2021 року, відповідно дії щодо закупівлі аудиторських послуг підприємством мали бути вчинені керівником підприємства завчасно. Разом з тим, оголошення про проведення спрощеної/допорогової закупівлі аудиторських послуг було здійснено підприємством вперше лише 20 квітня 2021 року.

Враховуючи, що лише 07 червня 2021 року з TOB «PACCEЛ БЕДФОРД ЕРСІДЖІ» підприємством було укладено договір про надання аудиторських послуг, яким сторони передбачили, що роботи з обробки даних, пов`язаних з аудитом фінансової звітності будуть завершені виконавцем не пізніше 90 днів після завершення карантину за умови, що виконавець своєчасно отримає доступ до всіх документів, записів, пояснень та інформації, які вважаються необхідними для здійснення аудиту, тоді як визначений законом строк подання звіту - 10 червня 2021 року, то посилання скаржника на несвоєчасне надання аудиторських послуг є безпідставними.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.163-1 КУпАП відповідальність за неподання (несвоєчасне подання) аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, покладено саме на керівників та інших посадових осіб підприємств, установ, організацій.

Таким чином, переконливих доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції і були підставами для її скасування та закриття провадження в справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП, при розгляді апеляційної скарги не встановлено.

Доводи, наведені в апеляційній скарзі, не спростовують правильності та законності постанови судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року.

З урахуванням викладеного, порушень норм матеріального або процесуального права, які були б підставою для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції, під час апеляційного перегляду справи - не встановлено. Отже, апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

постановив:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Т.І. Ящук