ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/655/22 Справа № 203/1232/22 Суддя у 1-й інстанції - Смольняков О.О. Суддя у 2-й інстанції - Кононенко О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Кононенко О.М. за участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Коваленко В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката, викладеним в апеляційній скарзі про поновлення строку на оскарження постанови судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 травня 2022 року щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

за участю адвоката Коваленко В.В.

ВСТАНОВИВ:

Цією постановою суду ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 130 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 17000,00 грн. на користь держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.

14 червня 2022 року особою, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 до місцевого суду подано апеляційну скаргу на вказану постанову судді з клопотанням про поновлення йому строку на оскарження.

В обґрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження вказує на те, що постанову було винесено без його присутності, про її існування дізнався лише після того, як відносно нього було відкрито виконавче провадження та було заблоковано його рахунки

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання апеляційного суду не з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлені належним чином, адвокат не заперечував проти розгляду клопотання про поновлення строку за відсутності ОСОБА_1 , тому вважаю за можливе розглянути дане клопотання за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності за участю його захисника, що відповідає і узгоджується з вимогами частини шостої статті 294 КУпАП..

Вислухавши адвоката Коваленка В.В., перевіривши доводи клопотання ОСОБА_1 в обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження, вважаю його таким, що не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст. 294 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено. Строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.

Слід звернути увагу, що вказані вище норми закону вимагають додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 044519 від 02 квітня 2022 року щодо ОСОБА_1 , останній розписався в кожній графі вказаного протоколу, в тому числі і в графі, де особу ознайомлено з місцем та часом розгляду справи.

Разом з цим, згідно матеріалів справи, ОСОБА_1 19 квітня 2022 року о 16:42 год. на його номер телефону, який ним було зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, було доставлено SMS повідомлення про дату та час призначення справи, а саме на 06 травня 2022 року, що підтверджується довідкою про доставку SMS.

З наведеного вище слідує, що ОСОБА_1 був належним чином повідомленим та обізнаними про наявність відносно нього справи в суді першої інстанції, а також про дату її розгляду. При цьому, жодних клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило, останній звернувся до суду лише 06.06.2022 року для отримання копії постанови, зі спливом місячного терміну з дня проголошення постанови, а з апеляційною скаргою звернувся 14.06.2022 року, тобто з пропуском десятиденного строку.

Нормами КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення або дня коли особа дізналась про судове рішення, а з моменту його винесення.

Отже, доводи клопотання ОСОБА_1 про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження через його не обізнаність про наявність відносно нього постанови судді, не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки в останнього були відсутні перешкоди для звернення до суду для ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії судового рішення в межах строку на оскарження.

Даний висновок повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13 липня 2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП апеляційна скарга подана після закінчення строку на апеляційне оскарження, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про поновлення строку слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Керуючись, ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити особі, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 травня 2022 року, та апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Кононенко