Справа № 496/1549/22
Провадження № 3/496/1284/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2022 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на посаді старшого комірника ТОВ «Логістік Юніон»,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

12.05.2022 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшов протокол від Відділення поліції №2 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеської області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу, 25.04.2022 року близько 19:30 год. в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою та штовхнула ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Судом встановлено під час розгляду справи, що 25.04.2022 року близько 19:30 год. в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 образливо чіплялась та штовхнула ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні не визнала вину у вчиненні адміністративного правопорушення, та пояснила, що у неї з ОСОБА_2 відбулася розмова через конфлікт її доньки на вулиці з іншими дітьми. В свою чергу, під час розмови, ОСОБА_2 приблизилася дуже близько до обличчя ОСОБА_1 , через що, остання відштовхнула ОСОБА_2 від себе. Пояснила, що тілесні ушкодження ОСОБА_2 не наносила, нецензурною лайкою не висловлювалася.

06.06.2022 року ОСОБА_1 надала суду письмові пояснення по справі, в яких детально описала конфлікти, які відбувалися у її сім`ї з сім`єю ОСОБА_3 на протязі 15 років. Зокрема, у письмових поясненнях зазначила ті ж самі обставини, про які було повідомлено у судовому засіданні.

Допитана у судовому засіданні потерпіла неповнолітня ОСОБА_2 пояснила, що дійсно відбувся конфлікт та ОСОБА_1 почала їй робити на вулиці зауваження та штовхнула її у спину.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 (донька ОСОБА_1 ) пояснила, що мати відштовхнула від себе ОСОБА_2 , але не била її.

Допитана у судовому засіданні ОСОБА_5 (мати потерпілої) повідомила, що вона не була свідком подій 25.04.2022 року та підтвердила існування конфлікту з ОСОБА_1 тривалий час.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України, за кваліфікуючою ознакою порушення громадського порядку і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 300091 від 26.04.2022 року, листом заступника начальника СВ ВП № 2 Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області С. Слівченко, витягом з матеріалів ЄО № 2431 від 26.04.2022 року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від ОСОБА_5 від 26.04.2022 року, письмовими поясненнями ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 від 26.04.2022 року, довідкою КНП «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» ООР № 6681 від 26.04.2022 року.

Диспозицією ст. 173 КУпАП визначено, що дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Основним об`єктом цього правопорушення є суспільні правовідносини у сфері громадського порядку, тобто публічні інтереси, а спричинена конкретним особам шкода є лише проявом посягання на основний об`єкт.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Верховний Суд України у постанові від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

У відповідності до ст. 1 Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Отже, вчинення особою хоча би одного з вищевказаних діянь є грубим порушенням та тягне за собою передбачену законом адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Зі змісту п.16 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст.173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечувала того, що вона, перебуваючи в громадському місці на вулиці, штовхнула ОСОБА_2 та робила її зауваження, тобто порушила громадський порядок.

Крім того, в матеріалах справи наявна довідка КНП «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» ООР № 6681 від 26.04.2022 року, з якої вбачається, що у ОСОБА_2 наявні тілесні ушкодження: забій правого плеча, забій спини. Доказів того, що вказані тілесні ушкодження спричинені саме діями ОСОБА_1 , суду не надано. Але як сама ОСОБА_1 так і потерпіла підтвердили суду, що відбулося штовхання.

Тому, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При визначенні виду і міри адміністративного стягнення з ОСОБА_1 суд приймає до уваги характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого, фактичні обставини справи, особу порушника і вважає, що адміністративне стягнення повинно бути накладене на неї у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 33, 173, 283, 284, 287, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддати її адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя О.П. Галич