єдиний унікальний номер справи 546/325/22
номер провадження 3/546/198/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2022 року м. Решетилівка

Суддя Решетилівського районного суду Полтавської області Романенко О.О., за участі секретаря судового засідання Захарченко Л.Я., прокурора Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області Козиря Є.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Решетилівка у залі суду об`єднані адміністративні матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративне правопорушення (далі - КУпАП) щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Яценки Решетилівського району Полтавської області, громадянки України, з середньо-спеціальною освітою, працюючої листоношою АТ "Укрпошта" пересувне відділення № 1, в період з 2015 року по листопад-грудень 2020 року перебувала на виборній посаді депутата VII скликання Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася,-

в с т а н о в и в :

14.06.2022 до Решетилівського районного суд Полтавської області від Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Національної поліції України надійшли адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №161 від 08.06.2022, ОСОБА_1 , будучи депутатом Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених ст.28, ч.1 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ч.1 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», тобто 25.08.2020 публічно особисто не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів, сесію Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області при розгляді питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» своєму синові ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №162 від 08.06.2022, ОСОБА_1 , будучи депутатом Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених ст.28, ч.1 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», ч.1 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», тобто 25.08.2020 вчинила дії в умовах реального конфлікту, проголосувавши на сесії Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області при розгляді питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки» своєму синові ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постановою Решетилівського районного суду Полтавської області від 15.06.2022 адміністративні матеріали №546/326/22 (провадження 3/546/199/22) та №546/325/22 (провадження 3/546/198/22) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП об`єднано в одне провадження, якому присвоєно № 546/325/22 (провадження № 3/546/198/22).

Після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, в тому числі права на захист, у судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень визнала повністю, підтвердила зазначені у протоколах обставини, щиро розкаявся та просила не накладати суворе стягнення. Окрім того, ОСОБА_1 суду пояснила, що 25.08.2020 відбувалася 43 сесія 7 скликання Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області. Вона не повідомила сесію та проголосувала за надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність її сину - ОСОБА_2 , так як не була обізнана із законодавством про запобігання корупції. При цьому вказала, що не пам`ятає чому не голосувала щодо вирішення питання передання у власність земельної ділянки своєму чоловікові ОСОБА_3 .

Прокурор Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області - Козир Є.І. у судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень повністю підтверджена матеріалами справи, а також її власними поясненнями. При цьому, враховуючи визнання ОСОБА_1 вини, її розкаяння, особу та майновий стан, вважав за доцільне призначення стягнення з врахуванням положення ст. 36 КУпАП у межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених та накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.10 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно- правову відповідальність.

Частиною 1 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції норм ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП за своєю правовою природою є бланкетними нормами права, які відсилають до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно - правових актів, які, зокрема, передбачають конкретні права та обов`язки суб`єктів на яких поширюється дія антикорупційного законодавства.

Суб`єктами відповідальності за ст.172-7 КУпАП, згідно примітки до даної статті, є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема:

1) особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування:

а) Президент України, Голова Верховної Ради України, його Перший заступник та заступник, Прем`єр-міністр України, Перший віце-прем`єр-міністр України, віце-прем`єр-міністри України, міністри, інші керівники центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, та їх заступники, Голова Служби безпеки України, Генеральний прокурор, Голова Національного банку України, його перший заступник та заступник, Голова та інші члени Рахункової палати, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Уповноважений із захисту державної мови, Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Голова Ради міністрів Автономної Республіки Крим;

б) народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

ОСОБА_1 з 2015 по 2020 роки була депутатом Пащенківської сільської ради Полтавської області VII скликання.

Таким чином, на підставі підпункту "б" пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 , як депутат місцевої ради, є суб`єктом на якого поширюється дія вказаного Закону.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Статтею 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що на депутатів місцевих рад поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції». Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме: керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано; не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах чи в корисливих цілях; керуватися у своїй діяльності та поведінці загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності.

Статтею 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» визначено, що депутати місцевих рад зобов`язані додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Відповідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 даного Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 1 вищевказаного Закону встановлено, що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до положень статті 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Згідно із вимогами ч.1 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта (ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»).

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 ст.172-7 КУпАП працівниками департаменту стратегічних розслідувань надано:

-рапорти о/у 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Полтавській області ДСР НП України від 08.06.2022 №№ 198,199 в яких зазначено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, тобто 25.08.2020 публічно особисто не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів, сесію Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області при розгляді питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» своєму синові ОСОБА_2 та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів на сесії Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, прийнявши участь у голосуванні при розгляді питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність» своєму синові ОСОБА_2 (а.с.5, 50);

-копію протоколу 43 сесії 7 скликання Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області від 25.08.2020 на якій були присутні 12 депутатів, проводився розгляд, зокрема, заяви ОСОБА_2 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (а.с.7-32);

-копію протоколу відкритого поіменного голосування Пащенківської сільської ради (43 сесії 7 скликання) про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки 25.08.2020, з якого вбачається, що присутні 12 депутатів, зокрема ОСОБА_1 , проголосували «за», осіб які утрималися від голосування немає (а.с.34, 53);

-копію листа Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавській області Управління державної реєстрації Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Суми) від 03.06.2022 №5906-14/05.2-40 відповідно до якого 29.08.1981 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрували шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_2 батьками якого є: ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . 04.08.2007 ОСОБА_2 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 (а.с.36, 55);

-копію рішення Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області (43 сесії 7 скликання) від 25.08.2020 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність громадянину ОСОБА_3 для ведення особистого селянського господарства (а.с.37);

-копію протоколу відкритого поіменного голосування Пащенківської сільської ради (43 сесії 7 скликання) про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність громадянину ОСОБА_3 , з якого вбачається, що присутні 12 депутатів, 11 проголосувало «за», ОСОБА_1 не голосувала (а.с.38).

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 з 2015 по 2020 роки була депутатом Пащенківської сільської ради Полтавської області VII скликання - тобто є суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та, зокрема, є суб`єктом відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.172-7 КУпАП.

25.08.2020 на 43 сесії 7 скликання Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області вирішувалося питання, зокрема, про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 є рідним сином ОСОБА_1 .

Під час прийняття рішення по даному питанню, ОСОБА_1 публічно особисто не повідомила сесію Пащенківської сільської ради Решетилівського району Полтавської області про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та вчинила дії в умовах реального конфлікту, а саме, проголосувала «за» прийняття вказаного рішення, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Доводи ОСОБА_1 про необізнаність з вимогами антикорупційного законодавства суд не бере до уваги, оскільки ця обставина не являється реабілітуючою та такою, що звільняє особу від відповідальності з огляду на принцип презумпції знання законодавства, згідно якого кожен вважається таким, що знає закони. Правова основа презумпції знання законодавства - це обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Цей обов`язок закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України. Обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тому закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідома формула: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, яка закріплена в частині 2 статті 68 Конституції України.

Таким чином, із врахуванням встановлених у справі обставин, які підтверджені належними і допустимими доказами, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Згідно ст. 33 КУпАП при призначенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно ст. 34 КУпАП, суд вважає щире розкаяння.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно ст. 35 КУпАП судом не встановлено.

Вирішуючи питання про накладення на порушницю адміністративного стягнення, суд враховує її особу, поведінку під час скоєння правопорушення та після цього, ставлення до скоєного, яке розцінює як дійове каяття, відсутність обтяжуючих обставин, та приходить до висновку про необхідність накладення на правопорушницю остаточного стягнення у виді штрафу у межах мінімального його розміру, передбаченого санкцією ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, як за більш серйозне правопорушення з числа вчинених згідно правил закріплених в ч. 2 ст. 36 КУпАП, вважаючи, що це стягнення є достатнім для виконання його мети: виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню нових правопорушень.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, стягується судовий збір з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином з правопорушниці на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 496,20 грн.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 23, 33, 36, 40-1, 221, 280, 283-285, 287, 289, 294 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та на підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривен.

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 грн (чотириста дев`яносто шість гривен 20 копійок).

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Решетилівський районний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

У випадку несплати штрафу у 15-ти денний термін, відповідно до вимог ст. 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу.

Строк пред`явлення постанови про накладення адміністративного стягнення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Суддя О.О. Романенко