П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення що надійшла з ВП №1 Ужгородського РУП ГУМП в Закарпатській області, відносно громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

З протоколу серії ВАБ 802338 від 04.05.2022 року, вбачається, що 03.05.2022 біля 23 год. 30 хв. по місцю проживання гр. ОСОБА_1 прийшов у стані алкогольного сп`яніння, почав погрожувати фізичною розправою та душити за горло свою сестру гр. ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

У судові засідання, призначені неодноразово, ОСОБА_2 , не з`явився, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, обставини, які б свідчили про поважність причин його неявки суду невідомі. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення останньому було повідомлено про те, що розгляд справи має відбутися в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, повістки про виклик до суду надсилалися на адресу зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення. Окрім того, інформація про дату та час про розгляд справи, а також оголошення про виклик її в судове засідання з зазначенням дати та часу судового засідання розміщено на веб-порталі Судової влади України, на офіційному сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за посиланням https://zka.court.gov.ua/sud4806/gromadyanam/vukluku/

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення проявляється в умисному вчиненні будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Зазначені вище діяння можуть проявлятися у наступних формах: насильство, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи, переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, одежі, коштів, тощо.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 , було поставлено у вину вчинення домашнього насильства відносно своєї сестри ОСОБА_2 .

Згідно пояснень потерпілої, її брат 04.05.2022 прийшов додому почав погрожувати їй фізичною розправою та виражався нецензурною лайкою.

Згідно пояснень ОСОБА_1 він 03.05.2022 знаходився в с. В. Лази, розпивали вино, близько 00 год. 10 хв. 05.04.2022 прийшов додому де між ним та його сестрою ОСОБА_2 , виник конфлікт в ході якого він вхопив її рукою за горло і кричав на неї, погрожував фізичною розправою, після чого сестра викликала поліцію.

Згідно наявного в матеріалах рапорту старшого інспектора СРПП П №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції Р.Малець, 04.05.2022 о 23 :30 було здійснено виїзд по домашньому насильству, в подальшому було складено адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

З вказаного вбачається, що дата вчинення правопорушення вказана у протоколі про адміністративне правопорушення вказана 03.05.2022, тоді як в поясненнях потерпілої та рапорті працівника поліції 04.05.2022, а згідно пояснень ОСОБА_3 05.04.2022.

Окрім того, у протоколі про адміністративне правопорушення вказано на те, що ОСОБА_3 , душив свою сестру за горло. Разом із тим, у поясненнях потерпілої вказано, що її брат погрожував їй фізичною розправою, про такі дії вчинені відносно неї в поясненнях не зазначено. При цьому у поясненнях самого ОСОБА_3 , вказано на те, що він рукою вхопив за горло, і кричав на неї.

Слід зазначити, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо звернення потерпілої до поліції з приводу нападу на неї чи нанесення їй тілесних ушкоджень.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Однак у матеріалах справи вбачаються розбіжності, а саме щодо дати вчинення адміністративного правопорушення, а також щодо дій вчинених ОСОБА_1 вчинених ним відносно своєї сестри.

Разом із тим, на підставі задекларованого принципу, що міститься в ст. 7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Пунктом 12 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» від 17.10.2014 передбачено, що суди мають право повертати протоколи про адміністративне правопорушення, у разі недодержання при їх складанні вимог ст. 256 КУпАП, для доопрацювання.

Верховним Судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення (п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14).

З урахуванням викладеного, суддя позбавлений можливості надати оцінку в частині доведеності чи недоведеності обставин, відображених у протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із чим, приходить до висновку про необхідність повернення справи для дооформлення, під час якого необхідно всебічно, повно, і об`єктивно з`ясувати всі обставини, що мають значення для прийняття правильного рішення, після чого, за наявності до того законних підстав, направити до суду, адже ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свободта практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

З огляду на те, що складення та оформлення даної справи про адміністративне правопорушення виконано не належним чином, а зазначена вище неповнота не може бути усунута в суді, вважаю за необхідне направити дану справу на дооформлення для усунення всіх порушень та суперечностей на які вказав суд.

Наведені недоліки, допущені при складенні та оформленні адміністративного протоколу та матеріалів справи, позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд адміністративної справи та прийняти рішення по ній.

При цьому необхідно зауважити, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 256 КпАП України не виконані, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості розглянути справу по суті, а тому зазначені матеріали слід повернути до ВП №1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст.7,130,245,253,256,283,284 КпАП України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу за матеріалами протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - повернути до ВП №1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, для усунення вищевиявлених судом недоліків та виконання вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.В.Фазикош