Справа № 503/678/22
Провадження №3/503/563/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2022 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізичної особи-підприємця, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП,

встановив:

24.06.2022 року о 11.40 години ОСОБА_1 , в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » розташованому за адресою: АДРЕСА_3 , здійснила реалізацію сигарет марки «Ritm» без марок акцизного збору у кількості 1 (одної) пачки, у зв`язку з чим своїми діями вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 156 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явилася, про поважність причин неявки суду не повідомила, про місце і час розгляду справи була своєчасно сповіщена належним чином, у відповідності до вимог ст. 2772 КУпАП, про що свідчить зміст протоколу про адміністративне правопорушення Серії ВАВ № 300412 від 24.06.2022 року, в якому було зазначено про повідомлення ОСОБА_1 , що розгляд справи відбудеться 30.06.2022 року о 10 год. 00 хв. у Кодимському райсуді із проставленням останньою свого підпису про ознайомлення з місцем та часом розгляду справи. При цьому, в зазначеному протоколі ОСОБА_1 проставлений підпис також в графі про отримання другого примірника цього протоколу. Клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 на адресу суду не надходило. Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема, рішення «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. З аналізу постанови Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі №0870/8014/12 вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. За перелічених вище обставин суд вважає, що неявка ОСОБА_1 на судовий розгляд не має поважних причин та свідчить про ухилення останнього від участі в судовому засіданні з метою створення штучних перешкод у розгляді справи, як обраний спосіб захисту. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції. У зв`язку з вище викладеним і у відповідності до вимог ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд встановив наступне.

Диспозиція частини першої статті 156 КУпАП передбачає відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Згідно ст. 11, 18 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 02.03.2015 року № 222-VIII (надалі за текстом Закон), алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством. Тютюнові вироби, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством України.

При цьому, ст. 1 Закону визначає поняття тютюнові вироби як сигарети з фільтром або без фільтру, цигарки, сигари, сигарили, а також люльковий, нюхальний, смоктальний, жувальний тютюн, махорка та інші вироби з тютюну чи його замінників для куріння, нюхання, смоктання чи жування.

Однак, в письмовому поясненні свідка ОСОБА_2 від 24.06.2022 року (а.с.5) зазначено, що останній «24.06.2022 р. близько 11.00 год. я захотів курити, так як у мене не було сигарет я вирішив їх піти купити до магазину « Крамниця» в с. Пиріжна Гончарна 191. Прибувши до магазину близько 11.40 години я увійшов всередину та попросив пачку сигарет без фільтра, так як знав, що вони там продаються. Купивши пачку сигарет «Ritm» ціною 20 грн (тридцять) грн. Після чого я вийшов до автобусної зупинки, яка знаходиться по вулиці Центральній в с. Пиріжна аби сховатися від сонця та покурити. Після того я дістав сигарету та закурив до мене підійшов наряд поліції та повідомив, що куріння в вказаному місці заборонено. На запитання поліцейських де я взяв сигарети молдовського виробництва я повідомив, що взяв їх вище вказаною адресою. С моих слов записано верно (допис на російській мові)». При цьому суд відзначає, що зазначення «Крамниця» в с. Пиріжна Гончарна 191» було зроблено іншим почерком та з використанням пасти іншого кольору ні ж зміст всього письмового пояснення.

В свою чергу у письмовому поясненні ОСОБА_1 від 24.06.2022 року (а.с.4) зазначено, що «24.06.2022 року о 11.40 год. до магазину увійшов невідомий мені громадянин та попросив пачку сигарет без фільтру. На що я повідомила, що в мене є лише одна пачка марки «Ritm» та продала громадянинові ціною 30 грн. Після чого останній пішов у невідомому напрямку. Повідомляю, що я не займаюсь та не займалась торгівлею сигарет. Це все, що я можу пояснити по даному факту».

Таким чином ні пояснення свідка ОСОБА_2 , а ні пояснення самої ОСОБА_1 не містять в собі підтвердження тієї обставини, що реалізована 24.06.2022 року ОСОБА_1 пачка сигарет марки «Ritm» була без марки акцизного збору.

При цьому, рапорт від 24.06.2022 року (а.с.3), в змісті якого зазначено саме про реалізацію сигарет «без марок акцизного збору» суд не вважає достатнім і достовірним доказом на підставі якого суд мав би можливість зробити висновок про вчинення правопорушення, оскільки дана обставина не підтверджена жодним іншим незалежним доказом, в той час як рапорт було складено працівником поліції, що на думку суду дає підстави вважати про наявність упередженості у його судженнях про подію.

Жодних інших доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_3 правопорушення, про яке зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, матеріали справи про адміністративне правопорушення в собі не містять.

Згідно ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Зокрема відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 рокv № 23-рп /2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЄСПЛ у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, доповнювати його чи уточнювати.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 року та «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Ураховуючи зазначене вище матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять обсягу переконливих доказів на підставі яких суд мав би можливість дійти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення. У зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, внаслідок відсутності доказів (недоведеності) винуватості особи.

Керуючись ст. 7, 213, 221, 246-247, 265, 268, 283-284 КУпАП, суд

постановив:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 156 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучені речі, що є безпосереднім об`єктом правопорушення, а саме одну пачку сигарет марки «Ritm», повернути їх володільцеві ОСОБА_2 .

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Вороненко