ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/177/22
провадження 3/0187/142/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2022 р.

Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Соловйов І.М., розглянувши матеріал, що надійшов з Відділення поліції №10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце народження с.Пушкареве, Слободо-Туринського району, Свердловської області; зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ; паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий Петриківським РВ УМВС України в Дніпропетровській області; РНОКПП НОМЕР_2 ;

за порушення ч. 1 ст. 164-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

Встановив:

09.02.2022 до суду надійшов протокол серії ВАВ № 308687 від 05.02.2022 про адміністративне правопорушення ч.1 ст. 164-5 стосовно ОСОБА_1 , про те, що 05.02.2022 близько 12 год 05 хв. ОСОБА_1 працюючі у магазині розташованому по вул.Центральна, 1, с.Лобойківка, зберігала тютюнові вироби на яких немає марок акцизного податку.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася, будучи сповіщеною про дату, час і місце судового розгляду справи, зокрема SMS-повідомленням, яке вона отримала 11.02.2022 о 09:27 годині. До суду надійшла телефонограма з посиланням на номер справи, про неможливість прибуття до суду через перебування у лікарні та з проханням перенести судове засідання на іншу дату до одужання. При цьому, особою не вказано, яка саме хвороба та орієнтовний час видужання, що перешкоджає прибути до суду. Враховуючи, наявність різних засобів комунікації з судом (зокрема засоби поштового зв`язку, кабінет Електронного суду), суду не надано доказів, які б свідчили про неможливість прибуття, зокрема доказів перебування на стаціонарному лікуванні.

Суд зазначає, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи, також включається: складність справи; поведінка заявника; поведінка органів державної влади; важливість справи для заявника. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. При цьому, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання без поважних причин (ненадано відповідних доказів), судом визнано можливим розглянути справу у її відсутність, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255КУпАП та не може бути перекладено на суд.

За вимогами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За загальними положеннями притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Диспозиція частини першої статті 164-5 КУпАП передбачає відповідальність за зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів.

Суд зауважу, що Законом України N 2628-VIII вiд 23.11.2018 внесені зміни до КУпАП, відповідно до яких з диспозиції ч. 1ст. 164-5цього Кодексу виключено такий вид правопорушення як "зберігання або транспортування тютюнових виробів, на яких немає належним чином розміщених марок акцизного збору".

Тобто, відповідальність за вказаною статтею настає, зокрема за зберігання тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку.

З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 ставиться в вину, як правопорушення, зберігання тютюнових виробів за відсутності марок акцизного податку, в той час, коли ч.1 ст. 164-5 КУпАП не передбачає таких ознак правопорушення (об`єктивної сторони), як «за відсутності/без марок акцизного податку», лише «з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку».

Отже, зберігання та реалізація тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку та зберігання і реалізація таких виробів без марок акцизного податку не є тотожними поняттями.

Разом з цим, з вказаної у протоколі фабули правопорушення дії ОСОБА_1 щодо зберігання тютюнових виробів, на яких відсутні марки акцизного податку встановленого зразка (України) не утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 164-5 КУпАП. Будь-яких доказів на підтвердження того, що вилучені у ОСОБА_1 тютюнові вироби містять на собі підроблені або фальсифіковані марки акцизного податку, матеріали справи не містять, тобто відсутня об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення.

Конвенція для кримінального провадження поширюється Європейським судом з прав людини й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України», рішення від 09.06.2011, заява №16347/02).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-5 КУпАП, а тому на підставі п.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю через відсутність події та складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 265 КУпАП, вилучені відповідно до протоколу огляду та вилучення речей, документів від 05.02.2022 тютюнові вироби слід повернути володільцеві ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 247, 265, 280, 283-285, 289, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 308687 від 05.02.2022 закрити в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 164-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вилучені відповідно до протоколу огляду та вилучення від 05.02.2022 тютюнові вироби повернути володільцеві ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в десяти денний строк з дня винесення постанови.

Суддя І. М. Соловйов