ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/819/49/22 Головуючий в 1 інстанції Скрипник Л.А.
Категорія: ч. 4 ст. 85 КУпАП Доповідач в апеляційній інстанції Батрак В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року. Херсонський апеляційний суд під головуванням судді Батрака В.В., за участю особи притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , та його представника адвоката Пасічніченка О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника Пасічніченка О.П., на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 17 грудня 2021 року, якою

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано виним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн.. Постановлено стягнуту заподіяні рибному господарству України збитки, у розмірі 2550 грн та постановлено стягнути судовий збір у розмірі 454 грн, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення.

ВСТАНОВИВ:

Згідно з постановою місцевого суду, 12.10.2021 року о 06-10 годині ОСОБА_1 в м. Херсоні Суворовський район, р. Дніпро, Набережна просп. Ушакова, ловив рибу вудкою донкою з берега з п`ятьма гачками та перевищив добову норму лову, виловивши 10 кг. риби. Затриманий під час лову, при затриманні виявлено риба жива лящ 15 од (10 кг); вудка донка з п`ятьма гачками, водні біоресурси були випущені у водойму в живому вигляді. Своїми діями гр. ОСОБА_1 перевищив добову норму лову на 7 кг та заподіяв збиток рибному господарству України на суму 2550,00 грн., та порушив п. 3.13, 3.14, 4в «Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив правопорушення, передбачене ст. 85 ч. 4 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду адвоката Пасічніченко О.П. подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не було враховано Правила любительського та спортивного рибальства та не було визначено розмір шкоди, оскільки вага риби не встановлювалась на місці, а тому відсутні будь-які підстави для визначення шкоди саме у такому розмірі.

Крім того, зазначає, що ОСОБА_1 здійснював вилов риби із двома дітьми, а отже перевищив вилов риби лише на 1 кг, що також не було враховано під час судового розгляду.

Також, наголошує, що судом встановлено понаднормовий вилов риби ОСОБА_1 на 7 кг, однак під час визначенні збитків враховувалась вся виловлена риба вагою 10 кг, що також є порушенням.

Просить оскаржувану постанову скасувати, постановити нову, якою провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Заслухавши суддю доповідача, особу притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його представника адвоката Пасічніченка О.П. на підтримання доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до наступного.

Згідно положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Судове рішення повинно бути ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності для прийняття відповідного процесуального рішення.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення судом не в повному обсязі дотримано вищевказаних вимог закону, що є підставою для зміни постанови суду першої інстанції.

Приймаючи рішення по справі суд першої інстанції виходив з того, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та його вина доведена доказами, які містяться в матеріалах справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії №028897/2605 від 12.10.2021 року, довідкою-розрахунком заподіяної внаслідок незаконного добування цінних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, яка із урахуванням кількості виловленої риби (15 одиниць).

Апеляційний суд не може погодитись із запереченнями ОСОБА_1 в частині того, що вилов риби він здійснював із двома його неповнолітніми дітьми, оскільки, відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення серії №028897/2605 від 12.10.2021 року, ОСОБА_3 погодився із фактичними обставинами та не заперечував їх, а тому зазначені в апеляційній скарзі обставини апеляційний суд сприймає, як обраний спосіб захисту та намагання уникнути адміністративної відповідальності.

Відповідно до змісту довідки, складеної головним державним інспектором відділу ОВБ «Рибоохоронний Патруль», у ОСОБА_1 вилучено 15 одиниць ляща (а.с.5)

Як під час складання протоколу про адміністративне правопорушення не оспорював фактичні обставини справи, в тому числі кількість виловленої риби та повністю визнав себе винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а відтак доводи апеляційної скарги в частині недостовірності даних про вагу виловленої риби не заслуговують на увагу.

Разом із цим, відповідно до положень ч.1 ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Усупереч вимогам ст.40, 280 КУпАП при вирішення питання про відшкодування винним завданих збитків рибному господарству України в сумі 2550 грн., суд першої інстанції своє рішення в цій частині належним чином не мотивував та не перевірив обґрунтованість розміру цієї шкоди, та якими доказами такий розмір збитків підтверджено.

Під час перевірки матеріалів справи судом апеляційної інстанції встановлено, що загальна сума збитків у сумі 2550 грн. визначена довідкою-розрахунком, який здійснено за таксами, затвердженими Постановою КМУ від 21.11.2011 року №1209.

Однак, при вказаному розрахунку, не були враховані положення наказу «Про затвердження Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів» від 12.07.2004 N 248/273, у відповідності до якого збитки повинні відраховуватись не від загальної маси риби, а від понаднормової частини, яка була виловлена у відповідності до Правил рибальства у внутрішніх водних об`єктах України.

За таких обставин, розрахунок вартості збитків, завданих адміністративним правопорушенням, має бути здійснений на підставі такс, затверджених Постановою КМУ №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» та у порядку зазначеному вищевказаною Методикою.

З огляду на те, що добова норма вилову риби становить 3 кг, а матеріалами провадження встановлено, що ОСОБА_1 був затриманий із виловом, який становив 10 кг, то шкода повинна відраховуватись із понаднормової ваги, тобто із 7 кг.

Відповідно до додатку 1 вказаного нормативно-правового акта визначено, що оцінка збитків внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги за незаконне видобування риби ляща у розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідно до визначених вказаним нормативно-правовим актом такс, ціна за 1 одиницю тарані становить 170 грн. (а.с.6)

Отже, загальна сума збитків за понаднормовий вилов 10 одиниць ляща (10 х 170 грн. = 1700 грн.) має становити 1700 грн.

У зв`язку з необхідністю виправлення цієї помилки суду першої інстанції в частині визначення розміру відшкодування винним завданих збитків рибному господарству України, які підлягають стягненню з ОСОБА_1 , рішення суду в цій частині слід змінити шляхом зменшення розміру стягнення з ОСОБА_1 на користь рибного господарства України у відшкодування збитків до 1700 грн.

Підстав для скасування постанови суду першої інстанції, як про це ставить питання представник, апеляційним судом не встановлено.

З огляду на викладене, апеляційні скаргу слід задовольнити частково.

Керуючись п.4 ч.8 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Пасічніченка О.П., задовольнити частково.

Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 17 грудня 2021 року відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, змінити, зменшити розмір стягнення з ОСОБА_1 на користь рибного господарства України у відшкодування збитків до 1700 грн.

У решті цю постанову відносно ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: