ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/3180/22 Номер провадження 33/814/326/22Головуючий у 1-й інстанції Троцька А. І. Доповідач ап. інст. Обідіна О. І.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2022 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Обідіна О.І.,

з участю секретаря Владімірова Р.В.

розглянувши в судовому засіданні у м. Полтава справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Октябрського районного суду м. Полтави від 24 травня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 24 травня 20221 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу: АДРЕСА_1 , визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 496,20 грн. на користь держави.

Згідно з постановою судді, 28 квітня 2022 року близько 11 год. 26 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в дворі будинку за адресою: АДРЕСА_2 , здійснила дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаялась в громадському місці, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Зокрема вказує, що внаслідок побутового конфлікту з її сусідкою по спільному двору, яка в ході сварки вдарила її мокрим килимком по обличчю, вона у відповідь виразилася нецензурно в її адресу, що не свідчить про здійснення нею хуліганських дій, пов`язаних з порушенням громадського порядку.

Перевіряючи матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінюючи викладені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Зі змісту ст.283 КУпАП вбачається, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення має бути законною, обґрунтованою та вмотивованою.

За вимогами ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Вказані вимоги закону судом першої інстанції враховані при розгляді даної справи враховані не в повній мірі.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу - особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Обґрунтовуючи винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд першої інстанції в постанові послався на те, що вина останньої у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, письмовими поясненнями ОСОБА_2 з якою у дворі будинку у ОСОБА_1 виник конфлікт.

Також при цьому, суд прийняв до уваги власні пояснення притягнутої, яка не заперечувала, шо в ході виниклого конфлікту з сусідкою ОСОБА_2 , у відповідь на її агресивні дії, висловлювала нецензурні слова у її адресу.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення в графі пояснення особи - ОСОБА_1 винною себе не визнала, зазначаючи, що конфлікт спровокувала ОСОБА_2 .

Особисті пояснення ОСОБА_1 працівниками поліції не відбиралися на відміну від пояснень іншого учасника конфлікту ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи в суді першої інстанції та в апеляційній скарзі ОСОБА_1 наголошувала на тому, що в неї існують неприязні стосунки з іншим учасником конфлікту її сусідкою ОСОБА_2 з приводу користування загальною прибудинковою територією.

Пояснювала, що черговий конфлікт виник із-за суперечок щодо закриття вхідної хвіртки, яка, на думку ОСОБА_2 була нею неправильно закрита.

В ході даної побутової сварки обидві сторони не стримували емоцій та обвинувачували один одного в не добросусідстві.

Наявність вищевказаного конфлікту між сторонами не заперечувала і ОСОБА_2 в своїх поясненнях.

Крім протоколу та пояснень ОСОБА_2 , яка є учасником вказаного конфлікту, інших доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 було вчинено правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, матеріали справи не містять. Працівником поліції не було допитано інших свідків даної події, хоча останні були зазначені в поясненнях ОСОБА_2 та в протоколі про прийняття заяви про кримінальне правопорушеннята іншу подію, також не були відібрані пояснення самої ОСОБА_1 , не були долучені інші належні та допустимі докази.

Зокрема, поза увагою суду також залишився факт, що внаслідок удару по обличчю мокрим килимком, який здійснила ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зверталась до медичного закладу і згідно довідки від 28.04.2022 отримала побутову травму з діагнозом забійне садно лобної ділянки.

Диспозицієюст.173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Аналізуючи правову природу конфлікту, в ході якого притягнутою ОСОБА_1 була застосована нецензурна лайка, необхідно дійти висновку про відсутність в ньому такої необхідної складової правопорушення як наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу на порушення саме громадського порядку.

В даному випадку, у справі відсутні будь-які докази умисного порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян. Описані у протоколі про адміністративне правопорушення дії правопорушника не містять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з них не вбачається ні об`єктивна сторона правопорушення у сфері суспільних правовідносин, ні суб`єктивна - у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з порушенням громадського порядку.

Натомість, матеріалами справи доводять побутовий характер сварки, яка виникла на ґрунті неприязних взаємовідносин між двома сусідами, які не можуть порозумітись та дійти згоди щодо порядку користування територією двору та дотримуватись принципів добросусідства.

Таким чином, неправильно оцінивши докази у справі, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За вищевказаних обставин, апеляційний суд приходить до висновку про наявність по справі підстав для закриття провадження згідно ч.1 ст. 247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю в діях притягнутої ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції скасуванню, з закриттям провадження у справі з вище наведених мотивів.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Постанову судді Октябрського районного суду м. Полтави від 24 травня 2022 року скасувати.

Провадження у справі щодо ОСОБА_3 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Обідіна