Справа № 308/4883/21
Провадження № 33/4806/470/22
ЗАКАРПАТСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

про повернення апеляційної скарги

24.06.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І.С, розглянув клопотання захисника - адвоката Шаранича С.С. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.03.2022.

Цією постановою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, мешканець АДРЕСА_1 , визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 01 (один) рік.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп. судового збору.

З постанови судді від 25.03.2022 вбачається, що 08.04.2021 о 02 год. 15 хв. в м.Ужгороді по вул.Ф.Ракоці,1, ОСОБА_2 керував автомобілем «Skoda Octavia» номерний знак НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги п. 2.9 «а» Правил дорожнього руху України.

На вказану постанову суду, 21.06.2022 захисником-адвокатом Шараничем С.С. в інтересах ОСОБА_2 подано безпосередньо до суду першої інстанції апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування постанови суду від 25.03.2022 щодо ОСОБА_2 та закриття справи за відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП. Також захисник-адвокат Шаранич С.С. подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду від 25.03.2022 з посиланням на те, що в судовому засіданні суду першої інстанції присутніми ні він, ні його підзахисний ОСОБА_2 не були, копію оскаржуваної постанови суду не отримували, а про її наявність та зміст дізнались з ЄДРСР 20.06.2022, після отримання повідомлення з УПП в Закарпатській області про позбавлення ОСОБА_2 права керування транспортними засобами.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доводи клопотання про причини пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд вважає, що у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі яка її подала, з таких підстав.

-2-

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також, якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести особа, яка заявила таке клопотання.

Вищевказана норма ч.2 ст.294 КУпАП забезпечує, за аналогією із правом на доступ до суду, закріпленим у п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законну мету і не порушує саму сутність цього права, а також свідчить про те, що початок відліку перебігу строку на апеляційне оскарження судового рішення у справі про адміністративне правопорушення розпочинається саме з моменту його винесення, а не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення.

Апеляційний суд може поновити строк на апеляційне оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення, якщо його пропущено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо).

Апеляційний суд виходить з того, що про поважність причин на поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, які виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані особою яка подає апеляційну скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 та його захисником адвокатом Шараничем С.С., протягом встановленого законом часу на подання апеляційної скарги, зазначена постанова у встановленому законом порядку не оскаржувалась, об`єктивними поважними причинами це не обумовлено і в апеляційній скарзі та клопотанні про поновлення цього строку, щодо наявності таких причин, дані відсутні.

З матеріалів справи вбачається, що судовий розгляд судом першої інстанції призначався неодноразово, зокрема у судові засідання, призначені на 13.05.2021, 27.05.2021, 17.06.2021, 26.08.2021, 21.10.2021, 23.12.2021, 01.03.2022 та 25.03.2022 ОСОБА_2 не з`явився. Захисником ОСОБА_2 адвокатом Шараничем С.С. майже щоразу до суду подавались клопотання: про надання можливості ознайомитися з матеріалами справи та відкладення розгляду справу ( 13.05.2021); про надання можливості ознайомитися з матеріалами справи та відкладення розгляду справу (26.05.2021); про виклик свідків, про здійснення фіксування судового процесу та про відкладення розгляду справи (16.06.2021, 26.08.2021, 21.10.2021, 23.12.2021; 28.02.2022); а також клопотання про відкладення розгляду справи та повторний виклик свідків, про здійснення фіксування судового процесу, подане 24.03.2022.

Таким чином ні ОСОБА_2 , ні захисник не з`являлися в судові засідання суду першої інстанції та за їх клопотаннями розгляд справи протягом значного проміжку часу неодноразово відкладався.

За наведених обставин, судом першої інстанції в повній мірі було забезпечено реалізацію ОСОБА_2 його права на захист, оскільки йому було відомо про факт складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, дату, час та про місце розгляду цього протоколу судом першої інстанції, що не заперечується і у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження.

-3-

Проте, ОСОБА_2 та обраний ним захисник адвокат Шаранич С.С., не виявили бажання брати участь у розгляді справи, реалізувавши таким чином право на захист своїх інтересів і без поважних причин не оскаржили в установлений законом строк постанову суду про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно ч.6 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушень, передбачених статтею 130 цього Кодексу, може бути накладено протягом одного року з дня його вчинення.

Надаючи оцінку процесуальній поведінці учасників судового розгляду, суддя обґрунтовано констатувала, що подальше перенесення розгляду справи призвело б до безпідставного її затягування та порушення вимог ст.ст.38,277 КУпАП та, з урахуванням ст.268 КУпАП, прийняла рішення про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_2 та його захисника адвоката Шаранича С.С., які належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи, а тому доводи клопотання про необізнаність з датою винесення постанови, не ґрунтуються на матеріалах справи.

При цьому судом обгрунтвано враховано і те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, початком строку на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.03.2022 , є день її проголошення.

Відповідно до ч.2 ст.294 КУпАП, початком строку на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.03.2022 є день її проголошення, а не отримання її копії і будь-яких підстав вважати, що такий строк захисником Шараничем С.С. пропущено з поважних причин не має. З цих же підстав, наведене в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження посилання на неотримання ОСОБА_2 копії оскаржуваної постанови, як на причину пропуску строку на оскарження, є необґрунтованим, оскільки відповідно до супровідного листа копія оскаржуваної постанови направлялась на адресу проживання ОСОБА_2 .

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що вказані обставини не перешкоджали реалізації ОСОБА_2 як права на отримання судового рішення, так і права на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції в передбачений ст.294 КУпАП строк.

-4-

Той факт, що ні ОСОБА_2 , ні захисник, не з?явившись на розгляд справи, призначений на 25.03.2022 та подаючи чергову заяву про відкладення справи, не виявили бажання довідатись про прийняте рішення за наслідками розгляду справи, а очікували на отримання копії судового рішення поштою, не може бути враховано у даному випадку, як наявність поважної причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Поряд з тим, апеляційний суд враховує і те, що суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, але сторона, яка добровільно відмовилася від використання свого права, маючі всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Існування інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження захисником - адвокатом Шараничем С.С., апеляційним судом не встановлено.

На будь-які інші обставини (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо) у підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не вказується. При цьому, апеляційний суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини сформульовану в рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України». Так, у пункті 41 цього рішення Європейський суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Апеляційна скарга, подана після закінчення строку, передбаченого ст.294 КУпАП повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо у поновленні строку відмовлено.

Враховуючи те, що в апеляційній скарзі захисником-адвокатом Шараничем С.С. не наведено жодних доказів та мотивів про поважність причин, які позбавили його можливості оскаржити постанову судді в межах передбаченого законом строку, апеляційний суд доходить висновку про те, що захисником не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення від 25.03.2022, у зв`язку з чим, відсутні підстави для поновлення такого строку.

Тому, апеляційна скарга, подана зі значним пропуском строку на апеляційне оскарження, підлягає поверненню адвокату Шараничу С.С. як особі, що її подала.

Приймаючи рішення про необхідність відмови захиснику-адвокату Шараничу С.С. у поновленні строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд також враховує положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань не вправі витребовувати будь-які докази; те, що апелянтом не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення й не надано таких доказів, які б підтверджували поважність причин його пропуску; що пропущений строк є значним; що необґрунтоване поновлення процесуального строку на оскарження остаточного судового рішення порушує принцип юридичної визначеності і перешкоджає своєчасному виконанню рішення суду, яке набуло законної сили.

-5-

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення, апеляційний суд не перевіряє доводи щодо законності, обґрунтованості та справедливості оскаржуваного рішення, оскільки така оцінка може бути дана судом тільки в результаті розгляду апеляційної скарги по суті.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника адвоката Шаранича С.С. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.03.2022 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП відмовити.

Апеляційну скаргу захисника адвоката Шаранича С.С. на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.03.2022 з додатками до неї повернути особі, яка її подала, захиснику адвокату Шараничу.

Постанова набирає законної сили негайно й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: