Справа № 455/612/22
Провадження № 3/455/382/2022
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 червня 2022 року м.Старий Самбір

Суддя Старосамбірського районного суду Львівської області Пошивак Ю.П.,

з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділення поліції №1 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області,

про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , розлученого, з вищою освітою, непрацюючого, 06.05.2022 року притягався Старосамбірським районним судом Львівської області за ч.2 ст.187 КУпАП,-

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП),-

В С Т А Н О В И В :

Старшим дільничним офіцером поліції СП відділення поліції №1 Самбірського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області Клипком Н.В. складено протокол відносно ОСОБА_1 згідно якого він 09.05.2022 року о 17 годині 40 хвилин в с.Березів, вчинив сварку з ОСОБА_2 , в ході якої безпричинно обзивав останню нецензурними словами та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок, та вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнав, додатково пояснив, що він працював на своєму городі, нецензурні висловлювання мали місце, однак не з мотивів явної неповаги до суспільства, а в ході взаємних претензій один до одного.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст.252 КУпАП, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Згідно ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Для визнання діяння правопорушенням і, відповідно, застосування передбачених правовими нормами санкцій необхідно встановити наявність у діянні особи складу адміністративного правопорушення.

Так, відповідно до положень ст.173 КУпАП, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок.

Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце вчинення діяння, яким є виключно громадське місце.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст.80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть, суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Проте у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 , фактично не зазначені дії правопорушника, які б підпадали під об`єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Крім того, не вказано місце вчинення адміністративного правопорушення, де відбувалися події, і те, що саме те місце є саме громадським місцем, що є обов`язковою умовою об`єктивної сторони саме цього виду правопорушень, що унеможливлює притягнення за ст.173 КУпАП особи, відносно якої такий протокол складений.

Натомість з пояснень ОСОБА_1 слідує, нецензурні висловлювання мали місце, однак не з мотивів явної неповаги до суспільства, а в ході взаємних претензій один до одного.

Обстановка й обставини події, динаміка їх розвитку свідчать про те, що сварка між вказаними особами була викликана дійсними реальними причинами, які зумовили раптову неприязнь в учасників один до одного, тому дії особи, відносно якої складений протокол, були зумовлені вказаними мотивами, а не хуліганським мотивом, та не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому при розгляді справи не було встановлено, що висловлювання ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 вплинули чи могли вплинути на громадський порядок, оскільки, як вказувалось вище, в протоколі взагалі не вказано місця події.

Отже особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не зібрані докази того, що особа, відносно якої такий протокол складений, діяла з метою порушення громадського порядку та що фактично вчиненні нею дії дійсно в даному випадку порушили громадський порядок.

З комплексу наведених вище обставин та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у зв`язку з відсутністю у протоколі необхідних ознак об`єктивної сторони розглядуваного порушення (громадське місце) та хуліганського мотиву дій особи, відносно якої складено протокол, та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП, слідує те, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у випадку встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що адміністративне стягнення не може бути накладене, а провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАПу зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір стягується у разі накладання адміністративного стягнення. Враховуючи, що при закритті провадження у справі адміністративне стягнення не накладається, судовий збір з ОСОБА_1 стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.173,213,221,247,251,283,284,294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Львівського апеляційного суду через Старосамбірський районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя Ю.П.Пошивак