Справа № 203/446/22
Провадження № 3/0203/603/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2022 року м. Дніпро

Суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Вусик Є.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

До Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , дії якого кваліфіковані за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 470851 від 16.01.2022 р. близько 22 год. 00хв. гр. ОСОБА_2 перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння за адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру стосовно своєї матері гр. ОСОБА_3 а саме висловлювався в її бік нецензурною лайкою в наслідок чого остання схвильована за безпеку свого життя та здоров`я, так як конфліктні ситуації відбуваються систематично, та правопорушення особою вчинено повторно протягом року.

Розглядаючи справу без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 суд виходить з такого.

Як вбачається, протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 було складено у його присутності, про що свідчить підпис в протоколі. Тобто, відповідно до протоколу, ОСОБА_1 було повідомлено, що розгляд адміністративної справи відбуватиметься у Кіровському районному суді м. Дніпропетровська.

Тобто, ОСОБА_1 , усвідомлюючи, що у подальшому, за результатами зазначеного висновку відносно нього складено протокол про адміністративне правопорушення, мав можливість самостійно поцікавитися його долею.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Окрім того ОСОБА_1 було повідомлено двічі шляхом направлення смс- повістки на номер телефону вказаний в протоколі, однак останній до суду так і не з`явився.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 . Суд, розглянувши матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Між тим, згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з диспозицією ч. 1ст. 173- 2 КУпАП вчинення домашнього насильства - це умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Пунктом 3 частини 1 статті 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 07.12.2017 року визначено, що домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної чи психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння за адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру стосовно своєї матері гр. ОСОБА_3 а саме висловлюючись в її бік нецензурною лайкою. Одночасно до протоколу долучено письмові пояснення ОСОБА_3 в яких зазначено, що 16.01.2022 що конфлікт виник саме між синами.

Окрім того протокол складено за ч.2 ст. 173-2 КУпАП, однак доказів притягнення до відповідальності за ч.І ст. 173 2 КУпАП до протоколу не долучено.

Відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 173-2 КУпАП суб`єктивна сторона зазначеного адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і передбачено наявність прямого умислу правопорушника на спричинення страждань потерпілій стороні, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за ч.І ст. 173-2.

Тобто, згідно вказаної норми закону, обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія, вчинення домашнього насильства, та його повторність.

Тому, з урахуванням вищезазначеного є підстави вважати, що такі дії ОСОБА_5 . Судом не можуть бути однозначно перевірені кваліфікацією за ч.2 ст. 173-2 КУпАП.

У відповідності до положень ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є фактичні дані, які, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, форма та зміст якого має відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Жодного доказу в розумінні ст. 251 КУпАП щодо вчинення ОСОБА_6 домашнього насильства, двічі протягом року, надано не було та матеріали справи таких доказів не містять, пояснення свідків про повторність відсутні.

Таким чином, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_7 не охоплюються диспозицією ч. 2 ст. 173-2КУпАП і не становлять складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зважаючи на наведене, доходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_7 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, провадження у справі про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП підлягає закриттю через відсутність в його діях події і складу даного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, ст.ст. 283,284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, закрити за відсутності в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня п винесення.

Суддя Є.О. Вусик