КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/824/622/2022 Суддя І інстанції - Криворот О.О.
Категорія: ч. 5 ст. 212-3 КУпАП Суддя суду апел. інст.- Кепкал Л.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2022 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою адвоката Лисенка С.М. на постанову судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021 про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, -

ОСОБА_1 , працює керівником апарату Вищого антикорупційного суду України (м. Київ, проспект Перемоги, 41),

в с т а н о в и л а:

Постановою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021, провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Як вбачається із постанови суду, згідно із протоколом про адміністративне правопорушення від 07.09.2021 серії КС № 00218, 07.09.2021 Уповноваженим Радою адвокатів Київської області Лішневським І.Г. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - керівника апарату Вищого антикорупційного суду України, що за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 41, щодо порушення вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме неповне надання інформації на адвокатський запит, тобто за ч. 5 ст. 212-3 КУПАП.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що в судовому засіданні встановлено та підтверджено матеріалами справи, що керівником Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_1 було своєчасно та у належний спосіб розглянуто адвокатський запит від 05.07.2021, надано інформацію та обґрунтовану відповідь.

Обставини, які були викладені в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП не знайшли свого підтвердження та були спростовані доказами та поясненнями наданими та дослідженими суддею.

Не погоджуючись із постановою суду першої інстанції, Лисенко С.М. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суддіСолом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021 та прийняти нову постанову по справі №760/24157/21, якою визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП та закрити провадження у справі в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Апелянт вважає оскаржуване рішення таким, що прийняте з істотними порушеннями норм процесуального права, оскільки судом першої інстанції не з`ясовано обставин того, що відповідь Вищого антикорупційного суду від 12.07.2021 №03.11-06/109/2021 на адвокатський запит Лисенка С.М. від 05.07.2021 №АБ-001-32/1, по суті є неправомірною відмовою у наданні інформації та містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, а суд першої інстанції в свою чергу неповно та неправильно встановив обставини справи, невірно розтлумачив норми закону, щодо визначення терміну «адвокатський запит» та терміну «інформація». Вказує, що запитувана у адвокатському запиті інформація про те, чи проводив ВАКС у період дії карантину з 12.03.2020 по 05.07.2021 розгляд справ у режимі відеоконференції з іншими приміщеннями, відмінними від приміщення суду та установ попереднього тримання/ виконання покарань, скільки таких судових засідань було проведено та за чиєї ініціативи ( суду чи учасників провадження), а також яку систему відеоконференцзв`язку використовував суд для здійснення такого провадження - цілком підлягає відображенню на матеріальному носії та може бути надана у відповідь на адвокатський запит. А тому її ненадання тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену ч. 5 ст. 212-3 КУпАП. Більш того, апелянт вказав, що на аналогічного змістя адвокатський запит до Верховного Суду він отримав повну відповідь з зазначенням відповідної інформації, що також свідчить про вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення.

Крім того, апеляційна скарга Лисенка С.М. містить в собі клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021 в справі №760/24157/21., як такий що пропущений із поважних причин.

В обґрунтування клопотання Лисенко С.М. зазначає, що його не було повідомлено про призначення справи до розгляду, а копію оскаржуваної постанови він отримав 23.12.2021, при цьому зазначена копія була направлена Радою адвокатів Київської області 20.12.2021, що підтверджується відтиском календарного штемпеля на конверті, тоді як з Солом`янського районного суду м. Києва оскаржувану копію постанови він не отримував.

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвоката Лисенка С.М. та адвоката Коротюка М.Г., які підтримали подану апеляційну скаргу, та просили її задовольнити, пояснення ОСОБА_1 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вказуючи на законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, перевіривши матеріали справи в повному обсязі, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Перш за все слід відмітити, що з огляду на доводи клопотання Лисенка С.М. , які підтверджується матеріалами справи, зокрема, тим, що Лисенко С.М. в судовому засіданні 17.11.2021 року участі не брав, в матеріалах справи відсутні дані про належне повідомлення Лисенка С.М. про дату час та місце розгляду справи, копію оскаржуваної постанови, як зазначено в апеляційній скарзі, він отримав лише 23.12.2021 року, і така обставина нічим не спростовується, а також з метою забезпечення реалізації права на апеляційний перегляд судового рішення, вважаю за необхідне поновити Лисенку С.М. , строк апеляційного оскарження постанови судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021.

По суті апеляційної скарги слід зазначити наступне. Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Вказаних вимог закону судом першої інстанції дотримано.

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 07.09.2021 серії КС № 00218, вбачається, що ОСОБА_1 інкримінується неповне надання інформації на адвокатський запит адвоката Лисенка С.М., тобто адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУПАП.

Закриваючи провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, суддя місцевого суду виходив з того, що керівником Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_1 було своєчасно та у належний спосіб розглянуто адвокатський запит від 05.07.2021 та надано інформацію, яка перебувала у його віданні на момент надходження адвокатського запиту і обґрунтовану відповідь на нього.

З такими висновками судді місцевого суду, погоджується і апеляційний суд, оскільки вони ґрунтуються на оцінці наявних у справі доказів, які були проаналізовані у взаємозв`язку з положеннями чинного законодавства.

Диспозицією ч. 5 ст. 212-3 КУпАП передбачена відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Тобто, об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у випадках, коли така інформація підлягає наданню на запит громадянина чи юридичної особи відповідно до названого Закону.

За змістом положень частин 1 та 2 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, 05.07.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшов адвокатський запит Лисенка С.М. від 05.07.2021 № АБ-001-32/1, щодо надання інформації чи проводив Вищий антикорупційний суд у період дії карантину з 12.03.2020 по 05.07.2021 розгляд справ у режимі відеоконференцзв`язку з іншими приміщеннями, відмінними від приміщення суду та установ попереднього тримання/виконання покарань, скільки таких судових засідань було проведено та за чиєї ініціативи (суду чи учасників провадження), а також яку систему відеоконференцзв`язку використовував суд для здійснення такого дистанційного провадження.

Листом Вищого антикорупційного суду від 12.07.2021 № 03.11-06/109/2021 адвокату Лисенку С.М. було повідомлено про те, що розгляд питань за результатами аналізу тих чи інших відомостей, а також формування інформації за критеріями, заданими в адвокатському запиті, не передбачено Законом. Облік запитуваних відомостей за вказаними адвокатом критеріями у Вищому антикорупційному суді не здійснюється, у зв`язку з чим вони не можуть бути надані у відповідь на адвокатський запит. Для проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції під час судового провадження в порядку та спосіб, визначені відповідним процесуальним законодавством, ВАКС використовує системи відеоконференцзвязку «EasyCon» «TrueConf».

Визначення термінів інформації та документа наведено в статті 1 Закону України «Про інформацію» , відповідно до якої інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді, а документом є матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання в часі та просторі.

З наведеного визначення випливає, що суттєвою ознакою інформації є її фіксованість будь - якими засобами та на будь - яких носіях, готовність для подальшого використання.

При цьому, Закон не передбачає створення інформації з метою задоволення адвокатського запиту відповідно до заданих адвокатом критеріїв, зокрема і за результатами аналізу певних документів.

Як правильно встановив суд першої інстанції, та не спростовано доводами апеляційної скарги, на момент надходження адвокатського запиту у Вищому антикорупційному суді не перебувала у володінні запитувана Лисенком С.М. в питанні № 1 інформація про те чи проводив Вищий антикорупційний суд у період дії карантину з 12.03.2020 по 05.07.2021 розгляд справ у режимі відеоконференцзв`язку з іншими приміщеннями, відмінними від приміщення суду та установ попереднього тримання/виконання покарань, скільки таких судових засідань було проведено та за чиєї ініціативи (суду чи учасників провадження), оскільки облік такої інформації не здійснювався. Відповідно, надання запитуваної адвокатом інформації потребувало формулювання висновку за результатами аналізу матеріалів усіх судових справ, розгляд яких здійснювався у Вищому антикорупційному суді у певний період, класифікації судових засідань у відповідних справах згідно з заданими адвокатом умовами їх проведення та за суб`єктом ініціативи, здійснення підрахунку засідань за результатами попередньо проведеного аналізу та класифікації, що не належить до сфери регулювання Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Відповідно про це Керівник апарату ВАКСу ОСОБА_1 вказав на перше запитання адвокатського запиту. А на друге запитання повідомив, що для проведення процесуальних дій у режимі відео конференції під час судового провадження в порядку та спосіб, визначені відповідним процесуальним законодавством, ВАКС використовує системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» та «TrueConf».

Отже, керівником Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_1 було своєчасно та у належний спосіб розглянуто адвокатський запит від 05.07.2021 та надано наявну на момент подання адвокатського запиту інформацію і обґрунтовану відповідь.

Що стосується доводів апеляційної скарги Лисенка С.М. про те, що на момент подання адвокатського запиту у володінні ОСОБА_1 перебувала запитувана інформація, що на думку апелянта, підтверджується звітом керівника апарату ОСОБА_1 від 18.05.2021, то такі доводи апеляційної скарги є безпідставними.

Так, з доданого до апеляційної скарги Лисенка С.М. витягу, зокрема, 1 та 6 сторінок звіту керівника апарату ОСОБА_1 від 18.05.2021 та пояснень останнього, наданих в ході апеляційного розгляду вбачається, що інформація, яка міститься у цьому звіті зовсім інша, ніж та, що запитувалась в адвокатському запиті і стосується іншого періоду. Так, по - перше, даний звіт було підготовлено за період роботи Вищого антикорупційного суду України з травня 2020 року по травень 2021 року, а по - друге, в звіті відмічено про проведення за вказаний період роботи 260 судових засідань в режимі відеоконференції за дорученням інших судів, тоді як адвокатом Лисенком С.М. запитувалась інформація про судові засідання, проведені у режимі відеоконференцзв`язку з приміщеннями, відмінними від приміщень суду та установ попереднього тримання/виконання покарань, і не за вказаний у звіті період, а за період з 12.03.2020 по 05.07.2021.

В судовому засіданні апеляційної інстанції ОСОБА_1 пояснив, що відомості щодо судових засідань в режимі відеоконференції за дорученням інших судів були підготовлені для звітування керівника апарату ВАКС на зборах суддів ВАКС за 2020 та частину 2021 року, однак постійний статистичний облік таких відомостей у ВАКС не здійснюється, а надання запитуваної в адвокатському запиті інформації потребує попереднього її створення шляхом аналізу матеріалів усіх судових справ, судові засідання в яких відбувались у ВАКС у визначений адвокатом період, відбору їх за критерієм приміщень, із яких здійснювався відеоконференцзв`язок, та суб`єкта ініціативи, а також проведення арифметичних підрахунків таких даних із зазначенням інформації з матеріалів кримінальних проваджень щодо системи відеоконференцзв`язку, яка використовувалась у конкретному судовому засіданні. Однак, вчинення таких дій із метою створення інформації відповідно до заданих адвокатом критеріїв не відноситься до сфери регулювання Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Додаткових доводів, які б свідчили про те, що на момент надходження адвокатського запиту у Вищому антикорупційному суді перебувала запитувана адвокатом інформація, адвокатом Лисенком С.М. до апеляційного суду надано не було.

Посилання адвоката Лисенка С.М. в апеляційній скарзі на надання Верховним Судом відповіді на його аналогічний запит також є безпідставними, оскільки з вказаної відповіді вбачається, що Верховним Судом на запит адвоката Лисенка С.М. була надана інформація виключно по одному випадку проведення у ККС судового засідання 18 травня 2020 в режимі відеоконференції з іншими приміщеннями, відмінними від приміщення суду та установ попереднього тримання/виконання покарань, зокрема, у провадженні, де розглядалось клопотання вказаного адвоката про направлення кримінального провадження № 0000411 з одного суду до іншого. А з приводу питання стосовно кількості проведених у ККС таких судових засідань та ініціатора їх проведення, тобто, аналогічного питання, яке ставив адвокат Лисенко С.М. і в запиті до ВАКС, то Верховний Суд не надав такої інформації, пославшись на те, що відділом інформатизації та захисту інформації управління адміністрування автоматизованих систем та інформаційної безпеки Верховного Суду такий облік не ведеться.

Враховуючи викладене, вважаю, що судом першої інстанції вірно встановлені фактичні обставини провадження, які не спростовані доводами апеляційної скарги, а тому рішення суду першої інстанції про закриття провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, є законним і обґрунтованим, а тому апеляційна скарга Лисенка С.М. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и л а:

Клопотання адвоката Лисенка С.М. - задовольнити.

Поновити адвокату Лисенку С.М. строк апеляційного оскарження постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021.

Апеляційну скаргу Лисенка С.М. залишити без задоволення, а постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 17.11.2021, якою провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення - без змін.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.І. Кепкал