Справа № 375/1577/21
Провадження № 3/375/58/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2022 року смт Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Чорненька О.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Рокитнянського районного суду Київської області одночасно надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які передані у провадження судді Чорненької О.І., а саме:

за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (протокол про вчинення адміністративного правопорушення № 834 від 14.12.2021) - справа № 375/1577/21, провадження № 3/375/58/22;

за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (протокол про вчинення адміністративного правопорушення № 835 від 14.12.2021) - справа № 375/1578/21, провадження № 3/375/59/22.

Постановою Рокитнянського районного суду Київської області від 18.04.2022 справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 об`єднано в одне провадження.

З протоколів про вчинення адміністративного правопорушення №834 та №835 від 14.12.2021, встановлено що ОСОБА_1 , будучи депутатом Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, в порушення вимог ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та пунктів 1 і 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомив селищну раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли 05.02.2021 на сесії селищної ради перед винесенням на голосування питання «Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання», чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

Крім того, особа, яка притягається до відповідальності будучи депутатом Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, згідно з пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 та ч. 2 ст. 35-1 Закону України "Про запобігання корупції" вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме 05.02.2021 взяв участь у підготовці, розгляді та прийнятті рішення № 119-04-УІІІ «Про затвердження

заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів

Рокитнянської селищної ради восьмого скликання», чим вчинив адміністративне

правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

Депутат Рокитнянської селищної ради ОСОБА_1 , не повідомивши у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересівна сесії селищної ради 05.02.2021 по винесеному на голосування питання за його кандидатуру та брав участь у підготовці, розгляді, чим порушив вимоги п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону та ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» та не вжив всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання конфлікту інтересів.

З даного приводу ОСОБА_1 пояснення не надавав посилаючись на

ст. 63 Конституції України.

Обов`язком суб`єкта декларування є знання і безумовне виконання вимог

Закону, у тому числі вимог його статті 28 Закону України "Про запобігання корупції".

Уповноваженою посадовою особою Національної поліції України під час збору доказів не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали б ОСОБА_1 повідомити колегіальний орган (депутатів ради) про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Місцем вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією є місце проведення 4 сесії Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, а саме приміщення «Будинку культури» Рокитнянської селищної ради, яке розташоване за адресою: Київська область, Білоцерківський район, смт. Рокитне, вул. Ентузіастів, 5 б.

Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, є дата проведення 2 сесії Рокитнянської селищної ради VIII скликання, тобто 05.02.2021.

Часом виявлення правопорушення є момент складення протоколу, оскільки зібрані матеріали та фактичні дані потребують ґрунтовного аналізу і опрацювання, після чого уповноваженим суб`єктом може бути зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Процесуально такий висновок оформляється у вигляді протоколу про

адміністративне правопорушення.

Таким чином, датою виявлення вчиненого правопорушення слід вважати день складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки на момент складання протоколу були зібрані усі необхідні докази, що в сукупності свідчать про наявність ознак складу правопорушення, та існувала можливість вручити вказаний протокол особі, виконавши дії, визначені ч.ч. 2-4 ст. 256 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор Омелян М.В. підтримала вказані протоколи, надала свій висновок, в якому вказує на те, що реальний конфлікт інтересів у даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 у вигляді бажання отримати роботу за посадою заступника Рокитнянського селищного голови Київської області реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями, як депутата цієї ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення. У даному випадку ОСОБА_1 повинен був утриматися від участі в підготовці, розгляді та прийнятті рішення з цього питання.

Отже, депутат Рокитнянської селищної ради ОСОБА_1 , 05.02.2021 не повідомивши у встановленому законом порядку про наявність у нього конфлікту інтересів на 4 сесії Рокитнянської селищної ради Київської області по винесеному на голосування питанню за його кандидатуру, брав участь у підготовці, розгляді та прийнятті рішення, вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги п.3 ч.1 ст.28 та ч.2 ст.35-1 Закону України "Про запобігання корупції", а також ч.1 ст.59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Враховуючи викладене прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч. 2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 свою вину не визнав, заперечив факти, викладені у протоколах.

Захисник адвокат Пеньков О.Ю. підтримав таку позицію свого підзахисного, подавши клопотання про закриття справи через відсутність адміністративного правопорушення, так як протоколи про адміністративне правопорушення складено із істотними порушеннями вимог КУпАП, не вірно зазначене місце вчинення та відсутні подія і склад адміністративного правопорушення. Зазначив в поданих до суду запереченнях, що норми Закону України "Про запобігання корупції" та Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" є суперечливими та не зобов`язували ОСОБА_1 повідомляти про конфлікт інтересів та вважає, що конфлікту інтересів, як такого, у його підзахисного не було. Вказує на те, що ОСОБА_1 жодних дій, які підпадали б під корупційні правопорушення не вчиняв, а саме не займався підготовкою до розгляду, не розглядав та не приймав участь у голосуванні питання про призначення його на посаду заступника Рокитнянського селищного голови Київської області. Окрім того в поданому через електронну пошту 10.06.2022 клопотанні вказує на те, що минув 6-місяний строк з дня виявлення ознак правопорушення, передбачений статтею 38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення, а процесуальні можливості для подальшого розгляду відповідних протоколів вичерпані, оскільки з поданих до суду документів видно, що збір документів відносно ОСОБА_1 розпочався ще 07.09.2021. Вказав на законний сумнів щодо законності збору вказаних документів та зазначив, що саме уповноважена посадова особа має право на збирання документів та складання протоколу про корупційне адміністративне правопорушення.

У ході судового розгляду суддею встановлено наступне.

З показів свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , допитаних в судовому засіданні, встановлено, що 05.02.2021 проведено 04 сесію VІІІ скликання Рокитнянської селищної ради Київської області на якій були присутні 22 депутати з 26. Головував на засіданні ОСОБА_4 , який також приймав участь у голосуванні як головуючий.

На засідання сесії було винесено 63 питання, одним з яких було питання про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання. Підготовкою проекту порядку денного займався секретар Рокитнянської селищної ради ОСОБА_2 , який завчасно розіслав його депутатам селищної ради та опублікував на сайті селищної ради.

Пропозицію щодо заступника селищного голови готував сам голова ОСОБА_4 . Попередньо обговорювались декілька кандидатур на посаду заступника, але кого саме запропонує ОСОБА_4 відомо не було. На сесії 05.02.2021 при розгляді 63 питання ОСОБА_4 вніс пропозицію про затвердження його заступником ОСОБА_1 про якого і проголосували депутати. Голосування здійснювалось поіменно. За результатами голосування "за" проголосувало 20, "проти" - немає, "утримались" - 2. З 20 голосуючих, які голосували "за" було 19 депутатів та селищний голова ОСОБА_4 . В голосуванні ОСОБА_1 участі не приймав.

З досліджених в судовому засіданні письмових доказів встановлено, що у відповідності до рішення №2 01 сесії VІІІ скликання Рокитнянської селищної ради Київської області від 04.12.2020 за підсумками виборів у багатомандатних виборчих округах з виборів депутатів Рокитнянської селищної ради по виборчому округу №1 визнано повноваження 26 депутатів в тому числі обрано депутатом ОСОБА_1 .

З протоколу № 4 04 сесії VІІІ скликання Рокитнянської селищної ради Київської області від 05.02.2021 у сесії приймало участь 22 депутата, запрошені особи на сесію, зареєстровані особи, члени лічильної комісії та головуючий на засіданні селищний голова ОСОБА_4 . До порядку денного входило 63 питання, які були розглянуті на сесії. 63 питанням, відповідно до порядку денного, стояло питання "Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання з результатом голосування: "за" - 20, "проти" - немає, "утримався" - 2. Згідно з протоколом по 63 питанню вирішили: прийняти рішення ради №119-04-VІІІ "Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання (рішення додається). Рішення прийнято.

Згідно з рішенням №119 04 сесії VІІІ скликання Рокитнянської селищної ради Київської області від 05.02.2021 "Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання" вирішено затвердити заступником селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання ОСОБА_1 .

За результатами відкритого поіменного голосування пленарного засідання четвертої сесії Рокитнянської селищної ради восьмого скликання від 05.02.2021 про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання проголосували: "за" - 19, "проти" - немає, "утримався" - 2. Навпроти 10 номера ОСОБА_1 у 6 колонці "Не голосував" стоїть галочка.

Відповідно до службової записки ОСОБА_3 адресованої ОСОБА_4 встановлено, що за протоколом 4 сесії Рокитнянської селищної ради восьмого скликання "Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання": 20 - "за", 2 - "утримались". Голос 20-й - "За" - це голос голови селищної ради, який не є депутатом, але при голосуванні його голос враховується. Тобто 19 депутатів "За" та плюс 1 голос голови селищної ради.

Відповідно до змін та доповнень до Протоколу №4 Рокитнянської селищної ради 04 сесії VІІІ скликання від 05.02.2021 відповідно до службової записки були внесені зміни наступного змісту:

"63, Слухали: Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання.

Доповідач: Богданов Ю.А. - голова Рокитнянської селищної ради

Селищний голова вніс кандидатуру на посаду заступника селищного голови з питань діяльності виконавчого органу ради ОСОБА_1 .

Проводилось відкрите голосування.

Голосували: "за" - 20

"проти" - немає

"утримались" - 2

Депутат ОСОБА_1 участі в обговоренні та голосуванні не приймав.

Вирішили: прийняти рішення ради №119-04-VІІІ "Про затвердження заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання" (рішення додається).

Рішення прийнято.

Дані зміни є невід`ємною частиною Протоколу №4 від 05.02.2021.

Додаток: службова записка голови лічильної комісії (депутата Рокитнянської селищної ради Михайла Петровича Поночовного від 12.01.2022)."

В судовому засіданні також досліджено заяву ОСОБА_5 адресовану ОСОБА_6 датовану 05.02.2021 в якій ОСОБА_7 повідомляє ОСОБА_8 про те, що в разі його кандидатуру буде запропоновано на посаду заступника, то він просить публічно заявити про те, що він голосувати не буде, оскільки питання стосується його самого. Натомість суд приймає критично вказаний доказ враховуючи наступне. Питання щодо приєднання вказаного доказу суддею приймалось в судовому засіданні 13.06.2022, що вказує на те, що в період з складання протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не було відомо про даний документ. Окрім того, відсутні будь-які докази, які б вказували на те, що вказана заява була подана селищному голові саме 05.02.2021, так як відсутній реєстраційний номер вхідної кореспонденції на ній, відсутня резолюція селищного голови про її подальше спрямування та з показів селищного голови ОСОБА_4 , допитаного в судовому засіданні як свідка, останній не повідомляв про те, що вказана заява надходила на його ім`я.

З переглянутого в судовому засіданні відеозапису, доданого до протоколів про адміністративне правопорушення, встановлено.

У файлі відеозапису «2021 02 05 4 сесія Рокитнянської селищної ради VIII скликання.mр4», починаючи з 3 год. 20 хв. 07 сек. зафіксовано процес розгляду питання про затвердження кандидатури на посаду заступника голови селищної ради та прийняття відповідного рішення. З відео видно, що починаючи з 3 год. 21 хв. 26 сек. відеозапису головуючий проводить поіменне голосування, називаючи по черзі прізвища депутатів. На проміжку часу з 3 год. 21 хв. 41 сек. по 3 год. 21 хв. 46 сек. чітко чути, що після прізвища « ОСОБА_9 » головуючий кілька разів зазначає «не голосує».

З оглянутого відеозапису також встановлено, що розгляд вказаного питання полягав саме в оголошенні кандидатури ОСОБА_1 головуючим та постановці його на голосування. Самого процесу обговорення питання вказаного питання, в якому б брав участь ОСОБА_1 , також судом не встановлено.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, вислухавши особу, що притягується до адміністративної відповідальності, його захисника, прокурора та свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини в їх сукупності, вбачає відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП.

Так, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням адміністративного судочинства є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, частиною другою статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» відображено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

У частині другій статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вказано, що депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради.

Відповідно до рішення Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області від 04.12.2020 № 02-01-VIII за громадянином України ОСОБА_1 визнано повноваження депутата зазначеної ради, обраного 25.10.2020.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Отже, ОСОБА_1 , будучи депутатом Рокитнянської селищної ради, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пунктах 1 та 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч.1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Згідно з ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Частина перша статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина друга статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Разом з тим, суддя погоджується з доводами сторони захисту що антикорупційне законодавство у момент проведення пленарного засідання 05.02.2021 р. мало колізію з профільним законом про місцеве самоврядування в частині правил врегулювання конфлікту інтересів.

Так відповідно до ч. 1 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Абзацом 1 ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», визначено, що у разі виникнення реального конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, яка входить до складу колегіального органу комітету, комісії, колегії тощо, вона не має права брати участь у прийнятті рішення таким органом.

Абзац 2 ч. 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

З чого слідує, що вказані норми взагалі не регулюють поведінку особи, яка перебуває в умовах конфлікту інтересів, оскільки в ньому йдеться, що про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається, при цьому така заява члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У відповідності до ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» врегулювання конфлікту інтересів у органах місцевого самоврядування визначається спеціальними законодавчими приписами.

Зокрема, відповідно до ч. 7 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» закони та інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження органів місцевого самоврядування мають передбачати порядок та шляхи врегулювання конфлікту інтересів службових осіб, діяльність яких вони регулюють.

Спеціальними законодавчими приписами, що стосуються врегулюванню конфлікту інтересів в органах місцевого самоврядування, є ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

За ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в редакції, яка діяла станом на 05.02.2021, депутат селищної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Тобто, якщо депутат прямо оголошував, що буде приймати участь у голосуванні, за вказаною нормою він не порушував закону.

Редакція ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», що діяла станом на 05.02.2021 не містила зобов`язань щодо повідомлення про конфлікт інтересів, а лише зазначала про оголошення про участь у голосуванні.

Оцінюючи колізію абзацу 1 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», який забороняє участь особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), у прийнятті рішення цим органом у разі виникнення реального конфлікту інтересів, а також ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в старій редакції, яка дозволяє відповідним суб`єктам брати участь у прийнятті рішень радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, слід враховувати норми ст. 62 Конституції України, у відповідності до яких обвинувачення не може грунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зміст поняття «конфлікт інтересів» визначають такі дві обов`язкові ознаки: 1) конфлікт інтересів - це суперечність між особистими інтересами та її службовими повноваженнями; 2) наявність такої суперечності може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Суперечність між приватним інтересом та здійсненням представницьких повноважень пов`язана з розглядом ОСОБА_1 як депутатом селищної ради, питання пов`язаного з його призначенням на посаду заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання.

Отже, предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за статтею 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої особиста заінтересованість публічного службовця може вплинути на об`єктивність виконання ним своїх службових повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між його особистими інтересами і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення особою інших дій.

Отже, наведені докази у сукупності засвідчують наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 , однак це не вплинуло на його об`єктивність та неупередженість при розгляді на засіданні 4 сесії Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області 05.02.2021 питання призначення його на посаду заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого

скликання.

Таким чином, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 самостійно не оголосив під час засідання ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, але і норма ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», що діяла станом на 05.02.2021, не містила зобов`язань щодо повідомлення про конфлікт інтересів.

Суддею в судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_1 не здійснював підготовку, не розглядав та не приймав рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У матеріалах справи наявні наступні документи: протоколи № 834 та 835 про адміністративне правопорушення, пов`язаних з корупцією, що складені 14.12.2021 стосовно ОСОБА_1 за ч.1 та 2 ст. 172-7 КУпАП; рапорти начальника першого сектору (протидії корупції) УСР в Київській області ДСР НП України підполковника поліції від 11 червня 2021 року; копія рішення Рокитнянської селищної ради «Про підсумки виборів і визнання повноважень депутатів Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області» від 04.12.2020 02-01-VІІІ; копія протоколу 4 сесії Рокитнянської селищної ради від 05.02.2021; копія рішення № 119-04-VIII від 05.02.2021; копія довідки Рокитнянської селищної ради Київської області №3132 від 12.01.2022; копія змін ти доповнень до Протоколу №4 Рокитнянської селищної ради 04 сесії VІІІ скликання від 05.02.2022; службової записки від 12.01.2022; відомостей про відкрите поіменне голосування від 05.02.2021.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 був присутнім, але не здійснював підготовку, розгляд та не брав участь у голосуванні щодо питання затвердження його заступником селищного голови з питань діяльності виконавчих органів Рокитнянської селищної ради восьмого скликання, тому провадження за ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП підлягають закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП.

Щодо поданої заяви захисником Пеньковим О.Ю. про те, що на час розгляду справи минув 6-місячний строк, передбачений ст.38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення, суд вказує на те, що згідно з вимогами п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за обставини закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу. Як закріплено у ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Відповідно до частини 4 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Стаття 3 Конституції України закріпила принцип, що людина, її життя та здоров`я, честь і гідність, недоторканість та безпека визнаються в Україні найвищою цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає за свою діяльність перед людиною. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може грунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, що вказує на те, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У зв`язку із наведеним суддя має перевірити дотримання строків накладення на особу адміністративного стягнення за вчинення нею адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, підлягає з`ясуванню фактичний момент виявлення такого проступку, оскільки саме з дня такого виявлення повинні обчислюватися строки притягнення особи до адміністративної відповідальності. Із системного аналізу законодавства у сфері запобігання та протидії корупції, вбачається, що моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією є момент отримання суб`єктами уповноваженими на складання протоколів про адміністративні корупційні правопорушення інформації про таке порушення.

Натомість в судовому засіданні суддею не встановлено іншої дати виявлення порушення як дата складання протоколу, а саме 14.12.2021 та станом на дату винесення постанови минули строки притягнення особи до адміністративної відповідальності встановлені ст. 38 КУпАП.

З урахуванням того, що судею при розгляді вказаної справи було встановлено факт відсутності події і складу адміністративного правопорушення, тому правові підстави для закриття провадження у справі у зв`язку із спливом строку накладення адміністративного стягнення відсутні.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.

На підставі статті 40-1 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 не притягується до адміністративної відповідальності, судовий збір не стягується.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 23, 24, 33, 37, 38, 172-7, ч.1 ст. 247, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити адміністративне провадження за фактом вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою та другою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя Олена ЧОРНЕНЬКА

Постанова набуває законної сили ____________

Постанова може бути предявлена до виконання до _____________