Єдиний унікальний номер: 379/476/22
Провадження № 3/379/349/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2022 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Музиченко О.О.,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 03.06.2022 з відділення поліції № 2 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 30.04.1999, зареєстрованої та фактично проживаючої по АДРЕСА_1 , пенсіонерки, до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 869459, складеного 28.05.2022 інспектором СРПП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Гончарук О.А. на ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП, 27.05.2022 близько 18 год. 00 хв. гр. ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , на будівлі церкви московського патріархату здійснила напис водоемульсійною фарбою рожевого кольору, а саме: «Слава Україні, Геть Кирила, Слава нації» при цьому голосно виражалася нецензурною лайкою в сторону настоятеля, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що що її син зараз воює на фронті проти РФ, вже двічі поранений. Їхня громада не хоче бути під московським патріархатом і вони неодноразово говорили про це настоятелю церкви. Але він відмовляється переходити в Київський патріархат, заявляючи, що це не канонічна церква. Через шість днів після початку війни вона дійсно написала фарбою на стінах церкви слова: «Слава Україні», «Слава нації», «Героям слава» і «Україна». 27.05.2022 вона нічого на церкві не писала. Щодо висловлювання в адресу настоятеля церкви нецензурною лайкою то вона взагалі не використовує в розмові лайливих слів. До настоятеля церкви вона ставилась із повагою і ніколи не висловлювалась в його адресу нецензурно чи образливо. Те, що написано в протоколі неправда.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, дійшов таких висновків.

Статтею 173 КУпАП, що інкримінована ОСОБА_2 , передбачено відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, що тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ № 869459 від 28.05.2022 ОСОБА_2 інкримінується вчинення хуліганських дій 27.05.2022 близько 18 год. 00 хв., в АДРЕСА_2 , що полягали у здійсненні напису на будівлі церкви московського патріархату водоемульсійною фарбою рожевого кольору, наступного змісту: «Слава Україні, Геть Кирила, Слава нації», а також висловлюванні нецензурною лайкою в сторону настоятеля, чим порушено громадський порядок і спокій громадян

Проте, як з пояснень ОСОБА_2 , наданих нею в судовому засіданні, так і з її письмових пояснень, доданих до протоколу, вбачається, що напис на будівлі церкви московського патріархату: «Слава Україні», «Слава нації», «Героям слава» і «Україна» ОСОБА_2 зробила близько трьох місяців тому.

Крім того, з письмових пояснень ОСОБА_3 вбачається, що написи на будівлі храму є непоодинокими і були виявлені ним після приїзду до храму 28.05.2022. Через напис «Слава Україні, за націю, Геть Кирила», який також зафіксовано і у рапорті інспектора СРПП № 4 Гончарук О.А. від 28.05.2022, ОСОБА_3 викликав працівників поліції. Момент нанесення написів на стіни в хто саме їх наносив він не бачив.

Суд констатує, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження висловлювань ОСОБА_2 нецензурною лайкою в бік настоятеля церкви. Про таке не вказував у своїх письмових поясненнях і сам настоятель ОСОБА_3 .. Отже, суд вважає правдивою версію подій, що була озвучена ОСОБА_2 в судовому засіданні. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Щодо нанесення на стінах церкви слів «Слава Україні», «Слава нації», «Героям слава» і «Україна», - ці дії не становлять об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відтак, в діях ОСОБА_2 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а з огляду на те, що написи були вчинені наприкінці лютого - на початку березня 2022 року, а не 28.05.2022, як вказано у протоколі, відсутня і сама подія цього правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведених вище обставин суд приходить до висновку про те, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО