Справа № 550/1191/21
Провадження № 3/529/15/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2022 року суддя Диканського районного суду Полтавської області Петренко Л.Є., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , фізична особа-підприємець,

за ч.1 ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

24.12.2021 до Диканського районного суду Полтавської області надійшов вказаний матеріал, згідно постанови Полтавського апеляційного суду від 20.12.2021.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, що складений Головним управлінням Держпродспоживслужбою в Полтавській області від 27.10.2021 за ч.1 ст.44-3 КУпАП, складеного відносно ФОП ОСОБА_1 , вбачається, що в перукарні «Афродита», розташованого по АДРЕСА_2 , при проведенні перевірки встановлено, що:

- у перукарні не проводиться стерилізація перукарських інструментів (відсутні дезінфікуючі засоби із стерилізуючими властивостями), інструменти зберігаються неналежним чином, чим порушено пункт 8 Постанови Головного санітарного лікаря № 20 від 09.05.2020.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність та вказала, що вину визнає.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За ч.1 ст.44-3 КУпАП відповідальність настає за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма статті 44-3 КУпАП носить бланкетний характер, тобто є нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст. 44-3 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння.

Нормативно-правовий акт - офіційний письмовий документ, який приймається уповноваженим органом, установлює, змінює або скасовує норми права.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , у ньому зазначене лише порушення пункту 8 Постанови Головного санітарного лікаря № 17 від 09.05.2020.

Проте, зазначена постанова Головного державного санітарного лікаря України № 17 «Про затвердження тимчасових рекомендацій проти епідеміологічних заходів при торгівлі продовольчими та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби covid-19» не зареєстрована у Міністерстві юстиції України, носить рекомендаційний характер, тому порушення положень останньої не може бути підставою для притягнення до відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП.

Окрім того, у протоколі не вірно вказаний номер постанови, замість вірного «№ 17» зазначено «№ 20».

Відповідно до практики ЄСПЛ у рішенні «Малофеєва проти Росії» та «Карєлін проти Росії» у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адмінправопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що викладена у протоколі диспозиція адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП, провадження по справі слід закрити у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 10 діб з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Суддя Л.Є. Петренко