печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 року суддя Печерського районного суду м. Києва Бортницька В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Печерського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 за ч. 1 ст. 185-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу серії АПР18 № 140577 ОСОБА_1 28.10.2021 року о 11-20 на площі Слави в м. Києві порушив порядок проведення організації, проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, а саме: будучи організатором проведення мітингу з нагоди Дня визволення Києва від німецьких загарбників, допустив розгортання прапору із зображенням комуністичної символіки.

Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення передбачена ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

ОСОБА_1 та його захисник у судовому засіданні зазначив, що обставини викладені в протоколі не відповідають фактичним обставинам, оскільки згідно повідомлення від 26.10.2021 року № 32 від Ради Київської міської організації Ветеранів України до Київського міського голови, Голови Київської міської державної адміністрації ОСОБА_2 подано заяву про те, що 28.10.2021 року починаючи з 10:40 до 11-25 в м. Києві у парку Вічної Слави відбуватиметься мітинг з нагоди Дня визволення Києва від німецьких загарбників. Стверджувати про будь-які порушення про які йдеться мова в протоколі не вбачається, оскільки зображені на доданих до протоколу про адміністративне правопорушення особи не є членами Київської міської Організації ветеранів України.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника, дослідивши матеріали справи, суддя приходить наступного висновку.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми - адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Диспозиція ч. 1 ст.185-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення порядку проведення, організації, проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку під час проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій..

Об`єктивною стороною правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185-1 КУпАП полягає у порушенні встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій. Крім того, правопорушення може вчинюватися і у формі бездіяльності.

При дослідженні матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 встановлено, що матеріалами, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення на доведено факт порушення ОСОБА_3 порядку проведення, організації, проведення мітингу в сенсі ч.1 ст.4 Закону України «Про засудження комуністичноо та націонал-соціалістичного (нациського),тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява F 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява F 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень ст. 62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачить на її користь.

В межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд немає права в порушення принципу змагальності та диспозитивності, принципу рівності сторін, перебирати на себе функції обвинувачення та виправити цей недолік протоколу.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-1 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя В. В. Бортницька