Справа №345/1219/22
Провадження № 3/345/462/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.05.2022 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Онушканич В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Відносно ОСОБА_1 поліцейським Калуського РВП ГУНП в Івано-Франківській області складено протокол про адміністративне правопорушення від 29.04.2022 серії ВАВ № 063895, в якому зазначено, що 10.04.2022 року о 07.30 год. в м. Калуш по вул. В.Стуса, 13 на території стадіону Калуського ліцею № 6 ОСОБА_1 під час конфлікту розпилив газ сльозоточивої дії в бік ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав. Пояснив, що у вказані в протоколі дату і час на території стадіону Калуського ліцею № 6 він робив ранкову пробіжку. В цей час на території стадіону молодий чоловік, як з`ясувалось пізніше це був ОСОБА_2 , вигулював собаку без ошийника і намордника. ОСОБА_3 , який також займався на стадіоні, робив зауваження і просив цього чоловіка покинути стадіон разом із собакою, оскільки вигул собак в цьому місці не дозволений. Він підійшов ближче і також робив зауваження щодо неприпустимості вигулу собаки на території стадіону. Проте, ОСОБА_2 на їхні зауваження реагував неадекватно, ображав нецензурними словами, погрожував фізичною розправою і знімав це все за допомогою камери смартфону. Оскільки ОСОБА_2 та його собака почали вести себе агресивно, то ОСОБА_1 змушений був розпилити в їхню сторону газ сльозоточивої дії. Перед цим він попереджав про можливість застосування сльозоточивого газу у випадку загрози зі сторони собаки. Вважає, що хуліганських дій не вчиняв, громадського порядку та спокою громадян не порушував. Навпаки, намагався припинити протиправні дії ОСОБА_2 , який порушив правила вигулу собак. Шкільний стадіон є громадським місцем, але він не пристосований для вигулу собак.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 10.04.2022 о 7 годині ранку на території стадіону Калуського ліцею №6 він вигулював свого собаку. На стадіоні до нього підійшов громадянин ОСОБА_3 і в грубій формі почав виганяти його та собаку зі стадіону. Згодом до них підійшов ОСОБА_1 , який почав чіплятись до нього та залякувати собаку. ОСОБА_1 погрожувати застосуванням балончика зі сльозогінним газом. У відповідь він матюкнувся і після цього ОСОБА_1 розпилив газ сльозоточивої дії в його бік. Він усвідомлює, що шкільний стадіон не призначений для вигулу собак, але в м. Калуші нема жодного місця спеціально обладнаного для вигулу собак. Окрім того, його собака не агресивна і не потребує намордника. До цього випадку ОСОБА_3 вже декілька раз робив йому зауваження щодо недопустимості вигулу собаки на території шкільного стадіону.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Виходячи з вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положенням ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п. 1 ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 року).

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

З усних та письмових (а.с. 3) пояснень особи, відносно якої складено протокол, з усних та письмових (а.с. 7) пояснень особи, яка вказана в протоколі як потерпіла, з письмових пояснень свідка ОСОБА_4 (а.с. 4) та інших письмових матеріалів встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт з приводу вигулу собаки у невстановленому місці.

Відомостей про те, що дії ОСОБА_1 у даній конкретній ситуації були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян у матеріалах справи відсутні. Крім того, в матеріалах справи відсутні та судом не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

В даній ситуації конфлікт має причину виникнення. Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст.173 КУпАП. Не доведено, що його дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - дрібного хуліганства.

Згідно ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності

За даних обставин, суддя приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: відсутня суб`єктивна сторона, адже дії особи не мали хуліганського мотиву.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП необхідно закрити за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Калуський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя