Справа № 355/475/22
Провадження № 3/355/726/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2022 року смт.Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І, розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, який надійшов від начальника відділення поліції №1 Броварського РУП ГУНП Київської області полковника поліції Юрія Ющенка відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженки села Гладківщина Золотононіського району Черкаської області, громадянки України, яка перебуває у відпустці за доглядом за дитиною, має паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , про притягнення до адміністративної відповідальності по ч. 2 ст.184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Баришівського районного суду Київської області 06.06.2022 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №429704 від 12.05.2022 року відносно ОСОБА_1 у скоєнні нею адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до ст.278 КУпАП Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Як слід з ст. 280 КУпАП Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, слід прийти до висновку про закриття провадження по справі:

Посадова особа яка складала протокол про адміністративне правопорушення описуючи подію адміністративного правопорушення, а далі кваліфікувала дії адміністративного правопорушника ОСОБА_1 за ч.2 ст.184 КУпАП як ухилення від своїх батьківських обов`язків не зайняття вихованням, умовами проживання, харчування своєї малолітньої дитини бо зловживає алкогольними напоями.

Однак з диспозиції ч.2 ст.184 КУпАП слід, що ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення мається посилання на ч.1 ст.184 КУпАП з якої слід ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. З думки посадової особи яка складала протокол про адміністративне правопорушення вважається, що малось на увазі ч.2 ст.184 КУпАП оскільки у якості доказу повторності було надано постанову суду про притягнення до адміністративної відповідальності 14 грудня 2021 року ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

Під час огляду протоколу про адміністративне правопорушення кваліфікуючого ознаку як «повторність» встановлено не було. Вказаний недолік не може виправлятися судом під час винесення постанови.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У рішенні у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»,заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Оскільки, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не долучено відповідних доказів, які б відобразили об`єктивну сторону правопорушення, з урахуванням вказаних рішень ЄСПЛ слід вважати, що фабула адміністративного протоколу не відповідає обставинам справи, усунення цих недоліків призведе до порушення ст. 6 Конвенції, тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.7, 247, 283, 284, 287 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Київського апеляційного суду, шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду С. І. Чехов