Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/1494/22
Провадження № 3/279/923/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" травня 2022 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., розглянувши справу, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Коростеня, Житомирської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт серії НОМЕР_1 виданий 13.05.2016 року Коростенським РС УДМС України в Житомирській області,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 16.04.2022 року, о 17 годині 40 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння на залізничному вокзалі ст. Коростень, по вул.Героїв Небесної Сотні, 18, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та перехожих, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

На виклик суду ОСОБА_1 не з`явився.

З пояснень ОСОБА_1 по суті наведеного у протоколі факту в протоколі зазначеного, що такого не було.

Положеннями ст.280 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність за вказаною нормою закону настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, для юридичної оцінки діяння за ст.173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку, що супроводжується нецензурною лайкою та іншими подібними діями, які не утворюють особливої зухвалості чи виняткового цинізму, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В справі окрім протоколу про адміністративне правопорушення та рапорту помічника чергового Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області інших доказів не має.

Відсутні пояснення осіб, які зазначені в якості потерпілого та свідка.

Наведене свідчить про те, що особа, яка склала протокол обмежилась лише складанням зазначеного документа, який в даному випадку не може вважатися достатнім доказом.

Отже, ні протокол, ні доданий до нього рапорт не відображають обставин, які підлягають встановленню у даній категорії правопорушень.

Положення ч. ч.1, 2 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Оцінкою наявних в справі матеріалів встановлено відсутність належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП (дрібного хуліганства).

Орган, який розглядає справу не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Отже, з урахуванням наведеного наявні підстави для закриття провадження у справі на підставі ст.247 п.1 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, 247 п.1, 251, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.