Справа № 761/420/22
Провадження № 3/761/1148/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Притула Н.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП України, громадянина:

ОСОБА_1 , громадянина України, керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗОЛ» (), адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; адреса місця роботи: АДРЕСА_2 , -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол, який складений 04.01.2022 року головним державним інспектором відділу камеральних перевірок податкової звітності з ПДВ управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС у м. Києві Каширіною Н.М. за результатами камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за жовтень 2021 року ТОВ «БІЗОЛ» (), податкова адреса: м. Київ, вул. Зоологічна, буд. 4-а, кв. 139/1, в якому зазначено, що керівник ТОВ «БІЗОЛ» () ОСОБА_1 здійснював податковий облік з порушенням податкового законодавства, а саме: п.192.1 ст.192 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями) розділу V Порядку №21, що відображено в акті перевірки від 20.12.2021 року №93605/ж5/26-15-04-11-16/40368117 за жовтень 2021 року, чим ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив. Пояснення щодо обставин, викладених в протоколі, до суду не надходили.

Разом з тим, справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю з наступних підстав.

Частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Пункт 192.1 ст.192Податкового Кодексу України визначає, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Як вбачається з матеріалів справи, до протоколу надано копію акту від 20.12.2021 року №93605/ж5/26-15-04-11-16/40368117 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «БІЗОЛ» () за жовтень 2021 року. У висновках акту зазначено, що перевіркою встановлено порушення п. 192.1 ст.192 Податкового кодексу України, що призвело до завищення суми залишку від`ємного значення, що підлягала зарахуванню до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 94197,00 гривень.

Вказаний акт в порушення вимог діючого законодавства не підписаний керівником ТОВ «БІЗОЛ». Матеріали справи не містять доказів, що даний акт був вручений ТОВ «БІЗОЛ», яке могло надати пояснення щодо висновків, вказаних в акті.

Крім того, до протоколу не надано копію самої декларації для можливості повного та всебічного з`ясування обставин справи.

Також варто зауважити, що до протоколу про адміністративне правопорушення не надано доказів, що в жовтні 2021 року ОСОБА_1 дійсно займав посаду директора ТОВ «БІЗОЛ».

В той же час варто зауважити, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог статті 256 КУпАП, оскільки не підписаний ОСОБА_1 , йому не було відомо про складання протоколу та відповідно він був позбавлений можливості надати будь-які пояснення щодо обставин, зазначених в протоколі.

Разом з тим, згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з положеннями статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно положень ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Як вбачається, до матеріалів справи, крім самого акту, яким зафіксовано порушення податкового законодавства, ревізором-інспектором, який і склав протокол про адміністративне правопорушення, не надано будь-яких доказів на підтвердження вказаних в протоколі обставин.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП не доведене належними та допустимими доказами, а тому суд приходить до висновку що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 163-1 ч.1, 247 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.163-1 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови через Шевченківський районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Н.Г.Притула