Справа № 634/160/22
Провадження № 3/529/157/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2022 року смт Диканька

Суддя Диканського районного суду Полтавської області Кириченко О.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області, які надійшли до суду для розгляду з Сахновщинського районного суду Харківської області відповідно до розпорядження Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Запорізької та Харківської областей)", стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, проживаючої по АДРЕСА_1 , працюючої продавцем у магазині продовольчих товарів ФОП ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ч. 1 ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 28 січня 2022 року о 10 год. 30 хв. ОСОБА_1 , працюючи продавцем у належному ФОП ОСОБА_2 магазині продовольчих товарів, розташованому по АДРЕСА_2 , допустила порушення пункту 1 Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09.05.2020, ст. 30 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", а саме ОСОБА_1 , як продавцем магазину, перед початком зміни не проводиться температурний скринінг.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв чи клопотань суду не надала. Враховуючи те, що відповідно до ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, не є обов`язковою, розгляд справи було проведено за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, приходжу до такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Диспозиція ч. 1 ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, а тому при вирішенні питання про притягнення до адміністративної відповідальності за цією статтею потрібно звертатися до конкретних правил і норм, які регулюють відносини боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до п. 1 Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09.05.2020, про порушення якого вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, перед початком зміни проводиться температурний скринінг усім працівникам.

Згідно з ст. 30 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", про порушення якої вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, Кабінет Міністрів України відповідно до закону встановлює карантинно-обмежувальні заходи на території виникнення і поширення інфекційних хвороб та уражень людей. Органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації зобов`язані забезпечувати своєчасне проведення масових профілактичних щеплень, дезінфекційних, дезінсекційних, дератизаційних, інших необхідних санітарних і протиепідемічних заходів.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України, суб`єктами господарювання є: 1) господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; 2) громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

З аналізу положень вказаних вище Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09.05.2020, вбачається, що відповідальність за порушення цих Тимчасових рекомендацій повинен нести суб`єкт господарювання, тобто фізичні особи - підприємці чи уповноважені посадові особи підприємства, установи, організації, а не працівники, які перебувають з ними у трудових відносинах.

З протоколу про адміністративне правопорушення та листа-опитувальника вбачається, що перевірка проводилася щодо дотримання обмежувальних протиепідемічних заходів саме суб`єктом господарювання - магазином продовльчих товарів ФОП ОСОБА_2 .

Однак, протокол про адміністративне правопорушення складено стосовно продавця цього магазину ОСОБА_1 , а не стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 являється найманим працівником, продавцем у магазині ФОП ОСОБА_2 , тобто не являється суб`єктом господарювання.

Таким чином, ОСОБА_1 за своїм правовим статусом, як найманий працівник - продавець, не є суб`єктом інкримінованого їй правопорушення, адже вона самостійно не здійснює господарську діяльність і не зареєстрована відповідно до закону як підприємець та не є керівником чи іншою посадовою особою суб`єкта господарювання, і відповідно на неї не поширюються вимоги щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

У справі "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

Стандарт доведення вини "поза розумним сумнівом" означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного "розумного сумніву" в цьому, тоді як наявність такого "розумного сумніву" у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Згідно з ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (частина 1 статті 7 КУпАП).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не являється суб`єктом інкримінованого їй правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, у справі відсутні належні та достатні докази об`єктивної сторони вказаного правопорушення, приходжу до висновку, що у діях останньої відсутні подія та склад вказаного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказані обставини у їх сукупності, приходжу до висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу вказаного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 44-3, п. 1 ч. 1 ст. 247, ч. 2 ст. 251, ст. ст. 280, 283, п. 3 ч. 1 ст. 284, ст. ст. 287, 289 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Суддя О.С. Кириченко