Справа № 216/1245/22
провадження 3/216/905/22
ПОСТАНОВА

іменем України

13 квітня 2022 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецов Р.О. розглянувши матеріали, які надійшли з Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кривого Рогу, громадянки України, офіційно не працевлаштованої, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП,

в с т а н о в и в :

05 лютого 2022 року, о 09 годині 30 хвилин, ОСОБА_1 у м. Кривому Розі, на Центрально-Міському ринку, по вул. Лебедєва-Кумача 1, здійснювала продаж тютюнових виробів без марок акцизного податкування та дозвільних документів, чим порушила ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів». За даним фактом 05.02.2022 ДОП СДОП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №397304 за ознаками ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним порушенням відповідно до ч. 3 ст. 156 КУпАП визначається торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом.

У фабулі правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 зазначено, що остання порушила Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

Отже, диспозиція ч. 3 ст. 156 КУпАП є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто відсилає до інших норм права чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки осіб.

У даному випадку спеціальним законом виступає Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

Для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі має бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа для вчинення адміністративного правопорушення та які саме норми спеціального закону порушила.

Натомість у протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 немає відомостей про те, які саме обмеження, передбачені ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», були нею порушені, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, що прямо суперечить принципу правової визначеності, закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ (п. 31 рішення від 28.10.2003 у справі «Ракевич проти Росії» (Rakevich v. Russia), заява № 589973/00); п. 109 рішення від 13.12.2001 у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» (Metropolitan Church of Bessarabia v. Moldova), заява № 45701/99); п. 54 рішення від 23.09.1998 у справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» (Steel and Others v. the United Kingdom), згідно яких «закон має бути доступним та передбачуваним, що стосується його наслідків, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку». Зокрема, ЄСПЛ нагадує, що «національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві» (п. 33 рішення від 15.11.1996 у справі «Доменічіні проти Італії» (Domenichini v. Italy), Reports 1996-V).

На національному рівні Конституційний Суд України в своєму рішенні від 29.06.2010 у справі № 17-рп/2010 за конституційним поданням Уповноваженого ВРУ з прав людини зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абз. 3 п.п. 3.1 п. 3), а у рішенні від 22.09.2005 № 5-рп/2005 той же Суд вказав, що «із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі» (абз. 2 п.п. 5.4 п. 5).

Як вказано у справах «Малофеева проти Росії » рішення від 30 травня 2013 року заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії » заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейського суду з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Крім цього, як вже було зазначено вище, адміністративним порушенням відповідно до ч. 3 ст. 156 КУпАП визначається торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння з рук, з лотків, у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, проте, у фабулі правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , зазначено, що вона здійснювала продаж тютюнових виробів без марок акцизного податкування та дозвільних документів.

Таким чином, суспільно небезпечне діяння, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , не узгоджується з кваліфікацією її дій за ч. 3 ст. 156 КУпАП.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як зокрема, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 251, 266, 247, 279, 283-285 КУпАП суддя,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення.

Вилучені у ОСОБА_1 відповідно до протоколу огляду вилучення речей та документів від 05.02.2022 тютюнові вироби, а саме:

- «Прима» (класична) 20 пачок;

- «Astru», у кількості 30 пачок;

- «Leana», у кількості 40 пачок;

- «Marlboro», у кількості 20 пачок;

- «Amigo», у кількості 10 пачок;

- «Армейские» у кількості 50 пачок;

- «Ritm» у кількості 30 пачок,

які здані на зберігання до Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, згідно з квитанцією №15 - повернути законному володільцю.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, який виніс постанову. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ