П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року м. Волноваха

Суддя Волноваського районного суду Донецької області Безрук Т.В.,
за участю секретаря судового засідання Чемезової Г.О.
прокурора Артимовича Р.В.,
Грибова С.В.,
захисника Лісодіда О.В.
особи, яка притягується
до адміністративної відповідальності ОСОБА_1
розглянувши справу про адміністративні правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Донецьк Донецької області, громадянина України, працюючого заступником військового комісара начальника відділення комплектування, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований в АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Артемівським МВ УМВС України в Донецькій області,
за ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,
встановив:

Згідно з протоколами про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, за № 628 від 06.10.2021 року, № 269 від 06.10.2021 року, № 630 від 06.10.2021 року, № 631 від 06.10.2021 року, № 632 від 06.10.2021 року, ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем, обіймаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого в АДРЕСА_3 , будучи відповідно до п.п. «г» п.1.ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172 7 КУпАП за наступних обставин.
03.04.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому Законом випадку безпосереднього керівника, про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за березень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.04.2020 за № 42.
03.04.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому Законом випадку безпосереднього керівника, про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення премії особовому складу ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.04.2020 за № 42.
03.08.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому Законом випадку безпосереднього керівника, про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за липень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.08.2020 за № 93.
31.10.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому Законом випадку безпосереднього керівника, про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення премії особовому складу ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 31.10.2020 за № 139.
31.10.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому Законом випадку безпосереднього керівника, про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за жовтень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 31.10.2020 за № 139.
Також згідно з протоколами про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за № 693 від 06.10.2021 року, № 634 від 06.10.2021 року, № 635 від 06.10.2021 року, № 636 від 06.10.2021 року, № 637 від 06.10.2021 року, ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем, обіймаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого в АДРЕСА_3 , будучи відповідно до п.п. «г» п.1.ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172 7 КУпАП за наступних обставин.
03.04.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за березень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.04.2020 за № 42.
03.04.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення премії особовому складу ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.04.2020 за № 42.
03.08.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за липень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 03.08.2020 за № 93.
31.10.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення винагороди за безпосередню участь в операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей за жовтень 2020 року військовослужбовцям ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 31.10.2020 за № 139.
31.10.2020 (точний час не встановлений), перебуваючи в робочому кабінеті ІНФОРМАЦІЯ_3 , порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час вирішення питання про встановлення премії особовому складу ІНФОРМАЦІЯ_4 в тому числі і собі, наказом від 31.10.2020 за № 139.
У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаних адміністративних правопорушень не визнав, показав наступне.
Відповідно до п.п. 2, 3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобіганні корупції», особи, зазначені у п.1 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів у випадку перебування особи на посаді в колегіальному органі, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
У ч.1 ст.1ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага
Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.
При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.
ОСОБА_1 посилається на те, що у даному випадку при використанні службового становища при видачі наказу він не міг одержати у зв`язку з цим певні матеріальні блага. Накази які йому інкримінуються не мали певного наслідку для отримання коштів, тому як вони були видані у адміністративній діяльності, ці накази лише слугували для того, щоб перевірити можливість отримання будь яким працівником премії, або винагороди , чи то відсутність накладених дисциплінарних стягнень, як передумови взагалі отримання винагороди. Підставою для нарахування та виплати винагороди були накази військового комісару ІНФОРМАЦІЯ_5 , тому як тільки ці накази для бухгалтерії і були єдиною підставою для нарахування грошових коштів. Про це свідчать витяги з наказів військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_6 за № 68 від 03,04,2020 року, № 204 від 03.08.2020 року та № 276 від 31.10.2020 року саме про моє преміювання за вказані періоди часу а також витяг з ЄДР юридичних осіб, відповідно до якого Волноваський військовий комісаріат є відокремленим підрозділом військової частини НОМЕР_2 та не має статусу юридичної особи. Таким чином існування наказів про преміювання , які виданні відокремленим підрозділом не створює правових наслідків для нарахування, або виплати грошових коштів , таким чином відсутній ознак об`єктивної сторони складу корупційного діяння корисливі спонукання( одержання неправомірної вигоди).
Таким чином ОСОБА_1 вважає, що у нього відсутня наявність реального конфлікту інтересів при підписанні наказів «Про преміювання та виплату винагороди » , оскільки в матеріалах справи не наведені докази наявності суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень з метою отримання неправомірної вигоди. Видача наказів була обумовлена певними наказами МО України , стосовно порядку виплати винагороди військовослужбовцям ЗСУ.
.
Захисник ОСОБА_1 адвокат Лісодід О.В. у судовому засіданні просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративних правопорушень, інкримінованих ОСОБА_1 , з підстав, зазначених останнім.

Прокурори Волноваського відділу Маріупольської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Артимович Р.В. та Грибов С.В. у судовому засіданні вважали доведеним факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 та просили притягнути останнього до адміністративної відповідальності.

Суд, вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, його захисника, думку прокурорів, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 172 7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, виходячи з наступного.
Стаття 129 Конституції України передбачає, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.
Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у встановленому законом порядку суддя встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні,чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини,що мають значення для правильного вирішення справи.
Судом встановлено, що згідно витягу з наказу від 21.08.2015 за № 61 майора ОСОБА_1 призначено заступником військового комісара - начальника відділення комплектування ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно витягу з наказу Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_7 (по стройовій частині) від 26.11.2020 року ОСОБА_1 заступнику військового комісара начальника мобілізаційного відділення встановлено посадовий оклад за 25 тарифним розрядом у розмірі 5220; вислуга років ОСОБА_1 станом на 26.11.2020 року складає: календарна 22 роки 08 місяців 26 днів, пільгова 09 років 10 місяців 07 днів, разом 32 роки 07 місяців 02 дні.
Відповідно до витягу з наказу Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_5 від 16.03.2020 за № 77 тимчасове виконання обов`язків військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 з 23.03.2020 року по 11.04.2020 року покладено на майора ОСОБА_1 .
Відповідно до витягу з наказу Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_5 від 10.07.2020 за № 194 тимчасове виконання обов`язків військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 з 20.07.2020 року по 13.08.2020 року покладено на майора ОСОБА_1 .
Відповідно до витягу з наказу Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_5 від 16.10.2020 за № 292 тимчасове виконання обов`язків військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 з 16.10.2020 року покладено на майора ОСОБА_1 .
Судом також встановлено, що під час виконання обов`язків військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 майор ОСОБА_1 видав накази:

1) № 42 від 03.04.2020 року «Про преміювання та виплату винагороди за участь в операції об`єднаних сил військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_4 за березень 2020 року», яким, в тому числі майору ОСОБА_1 заступнику комісара начальнику відділення комплектування встановлена премія у розмірі 35% посадового окладу та за період з 01.03.2020 року по 31.03.2020 року встановлена винагорода за участь в операції об`єднаних сил у розмірі 6500 гривень;

2) № 93 від 03.08.2020 року «Про преміювання та виплату винагороди за участь в операції об`єднаних сил військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_4 за липень 2020 року», яким, в тому числі майору ОСОБА_1 заступнику комісара начальнику відділення комплектування за період з 01.07.2020 року по 31.07.2020 року встановлена відповідна винагорода в розмірі 6500 гривень;

3)№ 139 від 31.10.2020 року «Про преміювання та виплату винагороди за участь в операції об`єднаних сил військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_4 за жовтень 2020 року», яким, в тому числі майору ОСОБА_1 заступнику комісара начальнику відділення комплектування за період з 17.10.2020 року по 31.10.2020 року встановлена відповідна винагорода в розмірі 6500 гривень.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією, це - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно із диспозицією ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1ст. 172-7 КУпАП); у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»

- потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП законом визнається не повідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у особи реального конфлікту інтересів та вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вирішальним для встановлення цього складу адміністративного правопорушення є встановлення та доведення наявності реального конфлікту інтересів та його змісту (очевидна можливість надання переваг, призначення премій, розмір яких відрізняється від розміру премій інших військовослужбовців такого ж звання, посади, тарифного розряду та за такий самий обсяг роботи, тощо).

Однак до протоколу не додано доказів, які б підтверджували факт суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями ОСОБА_1 із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до п. 2 розділу 1 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженим наказом Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.06.2018 за №745/32197 (далі - Порядок) грошове забезпечення включає: щомісячні основні види грошового забезпечення, щомісячні додаткові види грошового забезпечення та одноразові додаткові види грошового забезпечення. До щомісячних основних видів грошового забезпечення належать: посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавка за вислугу років. До щомісячних додаткових видів грошового забезпечення належать: підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагорода військовослужбовцям, які обіймають посади, пов`язані з безпосереднім виконанням завдань із забезпечення кібербезпеки та кіберзахисту, премія.

Згідно із п.4 розділу 1 Порядку грошове забезпечення військовослужбовців із числа осіб офіцерського складу, в тому числі слухачів (ад`юнктів, докторантів), рядового, сержантського та старшинського складу (крім військовослужбовців строкової служби), включає, зокрема: посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавку за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби, премію.

Згідно додатку 1 до Порядку виплати винагороди військовослужбовцям Збройних Сил України та Державної спеціальної служби транспорту за безпосередню участь у воєнних конфліктах, в заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації чи в антитерористичній операції, інших заходах в умовах особливого періоду (пункт 1 розділу ІІ) розмір винагороди військовослужбовцям за безпосередню участь у воєнних конфліктах, заходах ЗНБО чи в АТО, інших заходах в умовах особливого періоду в інших місцях дислокації в межах визначеного району воєнного конфлікту, заходів ЗНБО чи АТО становить 6500 гривень.

З телеграми міністра оброни України від 28.12.2018року встановлено, що з метою належного соціального захисту військовослужбовців Збройних Сил України та Державної соціальної служби транспорту України в 2019 року з січня 2019 року військовослужбовцям, які проходять військову службу за контрактом (призивом) на посадах рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу з тарифним розрядом з 23 по 60, з вислугою років понад один рік встановлена щомісячна премія у розмірі 35 % .

Таким чином щомісячна премія та винагорода за участь в операції об`єднаних сил є обов`язковою складовою щомісячного грошового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України.

Судом встановлено, що розмір встановленої відповідно до наказу №42 від 03.04.2020 року ОСОБА_1 премії у розмірі 35% посадового окладу та розмір встановленої наказами № 42 від 03.04.2020 року, № 93 від 03.08.2020року та наказом № 139 від 31.10.2020 року винагороди за участь в операції об`єднаних сил у розмірі 6500 гривень повністю відповідає розміру таких виплат, який визначений відповідно до норм діючого законодавства та підзаконних актів, а саме Порядком виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженим наказом Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.06.2018 за №745/32197. Тобто в цьому випадку ОСОБА_1 не здійснював дискреційних повноважень при призначенні таких виплат.

Таким чином суд не знаходить підстав вважати, що встановлюючи собі премію та винограду винагорода за участь в операції об`єднаних сил, ОСОБА_1 отримав або міг отримати додаткові матеріальні блага для задоволення власних потреб, які б не були передбачені діючим законодавством, або у розмірі, що перевищує розмір, встановлений діючим законодавством, тобто в його діях відсутні ознаки реального конфлікту інтересів, а також наявності приватного інтересу.

Пунктом 8 розділу 1 Порядку визначено, що грошове забезпечення виплачується в межах асигнувань, передбачених у кошторисі військової частини на грошове забезпечення військовослужбовців.

Грошове забезпечення виплачується: щомісячні основні та додаткові види - в поточному місяці за минулий.

Грошове забезпечення виплачується за місцем перебування військовослужбовців на грошовому забезпеченні на підставі наказу командира (начальника, керівника) (далі - командир).

Грошове забезпечення командиру військової частини виплачується за місцем перебування на грошовому забезпеченні на підставі наказу вищого командира за підпорядкованістю.

Тобто, накази щодо грошового забезпечення особового складу видаються військовими комісарами військових комісаріатів, щомісячно, на початку місяця за відпрацьований період.

Статтею 9 КУпАП закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення є доведення об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови доведеності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі вини особи у його вчиненні, на підставі належних та допустимих доказів. Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно зі ст. 62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно з якою «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Таким чином, суд не встановив з посиланням на належні, допустимі докази наявності в діях ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів та реальної заінтересованості у власному збагаченні, а тому, оцінивши вищевказані докази в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-6, 247, 276-280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:
Справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та за частиною 2 статті 172-7 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративних правопорушень.
Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Донецької області через Волноваський районний суд протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.В. Безрук