Справа № 713/45/22
Провадження №3/713/52/22
ПОСТАНОВА

іменем України

26.01.2022 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Андрюк О.Д., з участю ОСОБА_1 , з участю захисника Кириляка Ю.В., з участю законного представника потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши матеріали, які надійшли з Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та жительки АДРЕСА_1 , працюючої вчителем початкових класів Слобода-Банилівської ЗЗСО І-ІІ ступенів, за ст.173-4 ч.3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Малолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи учасником освітнього процесу, 20 грудня 2021 року та 22 грудня 2021 року в приміщенні навчального класу Слобода-Банилівського ЗЗСО І-ІІ ступенів, що розташований в с.Слобода-Банилів по вул.Соборна, 72, Вижницького району Чернівецької області, вчинила булінг (цькування) стосовно однокласниці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яке виразилось у психологічному насильстві, а саме в ображанні, кепкуванні, насмішках з приводу низького росту ОСОБА_4 , в результаті чого було завдано шкоду психічному здоров`ю потерпілої, однак не досягла 16-го віку з якого настає адміністративна відповідальність.

У відповідності санкції частини 3 ст.173-4 КУпАП відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років несуть батьки, або особи, які їх замінюють.

Таким чином, ОСОБА_1 , як матір неповнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-4 ч.3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, надала заперечення, де зазначила, що з протоколом не погоджується, вважає його незаконним та складеним безпідставно. Зі слів дочки ОСОБА_5 , пояснень її однокласників, що містяться в матеріалах адміністративної справи, 22 грудня між її дочкою та ОСОБА_4 виник конфлікт, після чого остання кинула глину з вазона на спину ОСОБА_6 , яка у відповідь також кинула глиною і на цьому конфлікт закінчився. 20 грудня 2021 року ніякого конфлікту не було і «карликом» в той день дочка Настасію не обзивала, а про те, що в неї немає мами її дочка ОСОБА_7 ніколи не говорила взагалі.

Згідно диспозиція статті 173-4 КУпАП буліг, тобто цькування це дії або бездіяльність учасників освітнього процесу, які спрямовані на вчинення психологічного, фізичного, сексуального чи економічного насильства проти малолітніх або неповнолітніх. Типовими ознаками булінгу є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін, які мають чітко визначені ролі,- кривдник (булер), потерпілий (жертва булеру), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком якого є заподіяння психологічного та (або) фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та (або) спричинення соціальної ізоляції потерпілого. Булінг передбачає нерівність сил: різниця у фізичному стані, рівні соціально-психологічної адаптованості, стан здоров`я, агресивна поведінка з боку кривдника з метою завдати шкоди та принизити.

Однак матеріали адміністративного правопорушення не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б переконливо вказували на вчинення її дочкою ОСОБА_5 булінгу (цькування) своєї однокласниці ОСОБА_8 .

Так, в ході перевірки - звернення волонтерки БФ «Я майбутнє України» щодо можливого булінгу учениці 7-го класу Проскурняк Настасії були відібрані пояснення у всіх учнів вказаного класу. Всі вони вказують конкретно на те, що конфлікт між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 і при яких обставинах відбувався 22 грудня 2021 року, а саме, що дівчата кидали одна в одну глиною. Про конфлікт, який нібито був 20 грудня 2021 року ніхто не згадує. Отже відсутня така ознака булінгу як систематичність (повторюваність ), тривалі дії. В даному випадку вбачається одинична конфліктна ситуація між учасниками, що не являється, не може являтись булінгом (цькуванням).

З дванадцяти опитаних учнів, шестеро наголошують, що першою кинула глину ОСОБА_4 , а ОСОБА_5 кинула у відповідь, двоє не бачили хто коли і як кидав, і лише четверо, в тому числі і ОСОБА_7 зазначають, що першою кинула глину ОСОБА_6 . Вказані обставини свідчать про рівність сил - здатність кожної зі сторін впливати на процес конфлікту, ролі учасників конфлікту не розприділені (як одна так і друга могли кидати глиною та кричати ), поведінка обох однакова. Не можна стверджувати, що поведінка ОСОБА_6 була більш агресивною ніж поведінка, ОСОБА_7 чи навпаки. . Не підтверджено, що в процесі конфлікту ОСОБА_6 мала на меті завдати шкоду та принизити ОСОБА_7 , тобто це є одинокий випадок конфлікту без мети завдати шкоду між сторонами з абсолютно однаковими можливостями.

Формулювання суть правопорушення інспектор поліції вказує в протоколі, що малолітня ОСОБА_5 вчинила булінг (цькування) стосовно своєї однокласниці ОСОБА_4 , а саме ображань, цькувань з приводу її низького зросту, а також те, що вона виховується без матері. Про те, що ОСОБА_4 виховується без матері її дочка не говорила. 28 грудня 2021 року відбулось засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування). Як вбачається з протоколу на засіданні були присутні 7 членів. Із них п`ятеро висловили думку, що дану подію необхідно кваліфікувати як конфлікт, а не як булінг (цькування). В ході перевірки інспектором поліції було відібрано також пояснення від ОСОБА_2 - батька ОСОБА_9 своєму поясненні він не підтверджує факт вчинення у відношенні його дочки булінгу (цькування), а вказує, що 22 грудня 2021 року дочка розповіла, що в неї виникло непорозуміння з однокласницею ОСОБА_6 , під час якого остання кинула глиною у волосся, однак дитина вже розповідала, що деколи виникають непорозуміння з іншими однокласниками. Але він не звертав велику увагу, тому, що вони сьогодні посварилися і сьогодні ж помирилися. Однак він не бачив, щоб дитина була пригнічена чи подавлена. Нічого також не відомо про цькування вчителям школи і, зокрема, класному керівнику ОСОБА_10 , навпаки як вбачається з пояснення після проведення профілактичної бесіди вчителькою з учнями, діти помирились та образ одна на одну не мають. Просить закрити провадження у справі, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбачено ост.173-4 ч.3 КУпАП.

В судовому засіданні адвокат Кириляк Ю.В. підтримав заперечення та просив закрити провадження у справі у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбачено ост.173-4 ч.3 КУпАП, в діях ОСОБА_1 .

В судовому засіданні законний представник потерпілої ОСОБА_2 зазначив, що його донька ОСОБА_11 неодноразово казала йому про те, що її ображає однокласниця ОСОБА_5 , називає карликом. Це відбувалось не тільки 20 та 22 грудня, але й до того. Він пояснював дочці, що конфлікти бувають, однак треба миритися.

Суд, заслухавши ОСОБА_1 , захисника Кириляка Ю.В., законного представника потерпілої ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи вважає, що в діях ОСОБА_1 є подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП, в зв`язку з чим за скоєне вона повинна нести відповідальність.

Згідно ст.1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до п. 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту», типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення Серія ВАБ №819459 від 28.12.2021 року, рапортом старшого інспектора ЮП СП Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Зельської Ю. від 23.12.2021 року, поясненнями опитаними учнями класу, висновками психолога, протоколом групової психологічної діагностики учнів 7 класу Слобода-Банилівського ЗЗСО І-ІІ ступенів від 24.12.2021 року.

Посилання ОСОБА_1 та захисника Кириляка Ю.В. з приводу того, що протокол за ст.173-4 ч.3 КУпАП складено неправомірно, оскільки інспектором поліції не надано доказів булінгу зі сторони неповнолітньої ОСОБА_3 в сторону неповнолітньої однокласниці ОСОБА_4 , оскільки немає систематичності, між дівчатами відбувся одиничний конфлікт, який не містить ознак цькування, суд розцінює, як обрану лінію захисту з метою уникнення адміністративної відповідальності.

Судом взято до уваги пояснення потерпілої ОСОБА_4 від 23.12.2021 року, протокол індивідуальної психологічної консультації ОСОБА_4 та протокол групової психологічної діагностики учнів 7 класу Слобода-Банилівського ЗЗСО І-ІІ ступенів від 24.12.2021 року.

З пояснень потерпілої ОСОБА_4 від 23 грудня 2021 року вбачається, що остання показала, що 20.12.2021 року на перерві однокласниця ОСОБА_5 обзивала її «карликом» та іншими образливими словами, а 22.12.2021 року на перерві в школі знову обізвала її «карликом», після чого її однокласниця обізвала ОСОБА_5 іншими образливим словом і ОСОБА_5 взяла з вазону глину та кинула їй на голову, після чого вона зробила те ж саме. Коли вчитель запитала чому вона плаче, відповіла, що просто.

Згідно протоколу індивідуальної психологічної консультації (Соціальний проєкт боротьби з дитячим насильством «Друг дитини» з-за підтримки «Я майбутнє України» та структурних підрозділів міської ради вбачається, що 24.12.2021 року було проведено індивідуальну бесіду з дитиною ОСОБА_8 . Згідно висновків: Під час бесіди з ОСОБА_7 було виявлено тривожний стан дівчинки, психоемоційну лабільність, травматичні події в житті дитини (відсутність матері, яка є вкрай важливою для здорового і правильного розвитку кожної дитини), тісний емоційно-психологічний контакт з батьком і молодшим братом, що є важливим для збереження сім`ї як цілісної системи в формуванні і становленні особистості дітей. Окрім того, виявлено нездорову атмосферу в класі з однокласниками, де були випадки психологічного насильства в сторону Насті, що стало причиною ще більших психоемоційних травм в житті дівчинки.

Згідно протоколу групової психологічної діагностики учнів 7 класу Слобода-Банилівського ЗЗСО І-ІІ ступенів від 24.12.2021 року вбачається, що з учнями 7 класу, де навчаються ОСОБА_5 та ОСОБА_9 проведено групову психологічну діагностику, шляхом анонімного анкетування про насильство та булінг в школі. Анкетування проходило анонімно 10 учнів, віком від 12-14 років: 8 дівчат та 2 хлопці. Висновок: Враховуючи звернення дитини ОСОБА_4 по допомогу та підтримку до волонтерки БФ «Я Майбутнє України», яка опікується дівчинкою більше семи років та знає її життєвий шлях а травматичні події, а також враховуючи проведену індивідуальну бесіду з психологом для діагностики психоемоційного стану дитини, беручи до уваги результати анкетування в ході групової бесіди з дітьми класу можна зробити попередній висновок, що дівчинка ОСОБА_9 неодноразово піддавалась цькуванню зі сторони однокласниці, що може серйозно шкодити когніктивному, емоційному, соціальному та психологічному розвитку дитини в подальшому.

Посилання ОСОБА_1 та захисника Кириляка .В. стосовно того, що однокласники неповнолітніх дівчат ОСОБА_5 та ОСОБА_11 в своїх поясненнях, які долучені до матеріалів справи вказали на одиничний конфлікт між дівчатами, спростовується протоколом групової психологічної діагностики учнів 7 класу Слобода-Банилівського ЗЗСО І-ІІ ступенів від 24.12.2021 року, в ході якої діти пройшли анонімне опитування та підтвердили, що ОСОБА_9 неодноразово піддавалась цькуванню зі сторони однокласниці.

Таким чином, дослідивши зібрані у справі докази, встановлено, що дії ОСОБА_1 за ст.173-4 ч.3 КУпАП кваліфіковано вірно, оскільки її неповнолітня донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинила дії, відповідальність за які передбачена ч.1 ст.173-4 КУпАП.

При призначенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, її майновий стан, ступінь вини, пом`якшуючі та обтяжуючі відповідальність обставини. Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушниці, суд приходить до висновку, що відносно ОСОБА_1 необхідно застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу, що на думку суду, буде відповідати завданням КУпАП та достатнє для виконання його мети: виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчиненню нових адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому, із ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір в сумі 496,20 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України.

На підставі та керуючись ст.ст. 40-1, 173-4 ч.3, 221, 283, 284, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винуватою у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 850,00 (Вісімсот п`ятдесят) гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 496 (Чотириста дев`яносто шість) гривень 20 (Двадцять) копійок до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Іван КИБИЧ