Справа №468/309/22-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2022 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що 21.02.2022 року близько 12:20 год. в громадському місці по АДРЕСА_1 , вона вчинила хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме виражалась в її бік нецензурною лайкою та шарпала за одяг, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді свою вину в інкримінованому порушенні не визнала, пояснивши, що 21.02.2022 року до неї додому приїхав її колишній чоловік ОСОБА_3 разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_2 з-приводу поділу майна. Та між ними та ОСОБА_1 виникла сварка на цьому ґрунті.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали, що знаходяться у справі (заяву ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ), суддя приходить до наступних висновків.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст. 80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть. Суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Проте суть правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , залишилася невизначеною, адже не зазначений обов`язковий елемент суб`єктивної сторони правопорушення хуліганський мотив.

Натомість з досліджених суддею доказів слідує, що дійсно між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дійсно виник конфлікт, однак не з мотивів явної неповаги до суспільства, авнаслідок особистих мотивів майнового спору, який виник між ОСОБА_1 та її колишнім чоловіком ОСОБА_3 і його співмешканкою ОСОБА_2 .

Вказані обставини підтверджуються письмовими поясненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а також тим фактом, що за наслідком вказаного конфлікту і на ОСОБА_2 був складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (справа №468/308/22-п), що додатково підтверджує обопільність та побутове підґрунтя конфлікту та те, що сварка між вказаними особами була викликана дійсними реальними причинами, які зумовили неприязнь в учасників один до одного, тому дії особи, відносно якої складений протокол, були зумовлені вказаними особистими мотивами, а не хуліганським мотивом, та були спрямовані на особу, з якою такі неприязні відносини склалися, і не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Натомість згідно з постановами Верховного Суду від 22.12.2020 року по справі №461/2694/19 та від 20.05.2021 року по справі №683/37/19 обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.

При цьому, відмінність кримінально караного хуліганства та дрібного хуліганства полягає лише в ступені суспільної небезпеки та в певних елементах об`єктивної сторони таких правопорушень, натомість суб`єктивна сторона вказаних правопорушень однакова, в тому числі і мотив вчинення протиправного діяння.

Із комплексу наведених вище обставин та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у зв`язку недоведеністю в її діях хуліганського мотиву та умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, слідує те, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: