Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________
Справа № 299/2445/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2022 року м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області А.А.Надопта, за участі особи що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Киретів В.В., перекладача Зелді Е.І., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Відділу прикордонної служби «Вилок» 27 прикордонного загону імені Героїв Карпатської Січі Західного Регіонального Управління ДПС України відносно-

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого,

за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла справа про адміністративне правопорушення, запроваджена відносно ОСОБА_1 за ознаками ч.1 ст. 204-1 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ №141961 від 18.05.2022 року.

За протоколом про адмінправопорушення, ОСОБА_1 звинувачується у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст.204-1 КУпАП, а саме, звинувачується у спробі незаконного перетину державного кордону з України в Угорщину в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Вилок» без відповідних документів у порушення вимог ст.2, 3 ЗУ «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», п.2 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених Постановою КМУ від 27.01.1995 №57.

Так, за змістом протоколу 18.05.2022 року, близько 21-00 години гр.України ОСОБА_1 під час перетинання державного кордону в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Вилок» (територія Вилоцької територіальної громади Берегівського району Закарпатської області) на вїзд в Україну пред`явив на паспортний контороль паспорт гр.Угорщини, серії НОМЕР_1 , на який відбулось спрацювання про заборону в`їзду в Україну, після чого ОСОБА_1 надав на паспортний контроль закордонний паспорт громадянина України , тобто вчинив спробу незаконного перетинання державного кордону без відповідного для громадян України документу, чим порушив вимоги ст.2, 3 ЗУ «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», п.2 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених Постановою КМУ від 27.01.1995 №57, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.204-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , та його захисник Киретів В.В. просили суд дану справу про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку із відсутністю (недоведеністю) події і складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Отже, вивчивши зміст протоколу, рапорт, дослідивши письмові докази у справі, суд прийшов до наступного.

Згідно до вимог ст.7 ч.1 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом, а у відповідності до вимог ст.245 цього закону завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.ст.33,280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд забов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопрушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи.

Діяння ОСОБА_1 кваліфіковано як спроба незаконного перетинання державного кордону України в пункті пропуску через державний кордон України без відповідних документів, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.204-1 КУпАП.

Суд приходить до переконання, що сукупність зібраних у справі та наданих суду доказів не дозволяє в достатній мірі з`ясувати та встановити відповідно до вимог КУпАП чи було вчинено адміністративне правопорушення особою, у справі не доведено ні події, а ні складу правопорушення, про вчинення якого складено протокол та у вчиненні якого звинувачено ОСОБА_1 .

Крім того, відсутні посилання чи будь-які інші відомості про те, що пред`явлений для паспортного контролю закордонний паспорт громадянина Угорщини серії НОМЕР_1 , виданий 14.03.2019 року. органом BELUGYMINISZTERІUM, є недійсним чи таким, що містить недостовірні відомості, тобто таким, що не може використовуватись його власником на території України.

Між тим, відповідно до приципів Європейської Конвенції "Про громадянство" від 06.11.1997р. (ратифікованою Україною Законом від 20.09.2006), Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема, ст.17, відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави-учаcниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши досліджені докази за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд не встановив існування події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 204-1 КУпАП.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод .

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення .

Так, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011р.) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне обвинувачення для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.204-1 КУпАП .

Згідно ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в ЗВ`ЯЗКУ З адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У відповідності до п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст.204-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю (недоведеністю) події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 251, 252, 247, 254-256, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст. 204-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 - закрити у зв`язку із відсутністю (недоведеністю) події і складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду.

СуддяА. А. Надопта