Справа № 541/1349/22
Номер провадження3/541/616/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2022 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області В. М. Куцин, з участю особи що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її представника адвоката Акрітова П. К., потерпілої ОСОБА_2 розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , громадянки України, рнокпп не встановлено

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 30 червня 2022 близько 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 , поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювалася нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що 30 червня 2022 року вона на власному подвір`ї працювала по господарству, в цей час проходила потерпіла та звернулася до неї. Вона не бажала з нею розмовляти, оскільки у неї неприязні відносини з дочкою потерпілої та сказала, щоб та йшла геть. Нецензурними словами вона не висловлювалася.

Потерпіла ОСОБА_2 повідомила, що ввечері 30 червня 2022 року знаходилася на вулиці Миру навпроти житлового будинку, де проживає її дочка ОСОБА_3 зі своєю сім`єю. В цей час, з ініціативи ОСОБА_1 виникла сварка, оскільки вона висловилася образливо на адресу її неповнолітньої дочки. Також сварилася дочка ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_4 повідомила, що вона була свідком сварки потерпілої та її матері ОСОБА_1 . Стверджувала, що нецензурно мати не висловлювалася.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона є дружиною родича ОСОБА_1 . Останнім часом у неї та її матері ОСОБА_2 і ОСОБА_1 склалися неприязні відносини. 30 червня 2022 року безпосереднім свідком сварки вона не була, лише з власного подвір`я чула сварку.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокат Акрітов П. К. суду пояснив, що ОСОБА_1 не висловлювалася нецензурно на адресу ОСОБА_2 , вона висловилася образливо щодо неповнолітньої дочки потерпілої. ОСОБА_1 своїми діями не порушила громадський порядок. Просив закрити провадження по справі стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу, свідків, вивчивши матеріали адміністративної справи, суддя дійшов наступних висновків.

Положеннями ст.9 КУпАП регламентовано, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності (ст. 280 КУпАП).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є родичем чоловіка дочки потерпілої ОСОБА_2 . Також судом встановлено, що дійсно 30.06.2022 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт. Як вбачається з пояснень потерпілої та свідків, оскільки ОСОБА_1 висловилася образливо щодо неповнолітньої дочки потерпілої, нецензурно остання не висловлювалася

При цьому зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №432254 від 11.07.2022 вбачається, що 30 червня 2022 близько 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 , поблизу будинку №11 по вулиці Миру села Хомутець Миргородського району Полтавської області висловлювалася нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок .

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, надано протокол про адміністративне правопорушення, заяву ОСОБА_2 про вжиття заходів до ОСОБА_1 , яка висловлювалася нецензурно на її адресу та адресу неповнолітньої дочки, письмові пояснення ОСОБА_6 , ОСОБА_2 .

Разом з тим, жодних належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 своїми діями порушила громадський порядок матеріали справи не містять і органом, що порушив провадження в страві, такі докази суду не надані. Відсутні також докази того, що вказані дії ОСОБА_1 були направлені саме на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів.

Таким чином, судом встановлено, що в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів .

Окрім того, в протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 , не зазначено, в чому саме полягає порушення громадського порядку, які саме суспільні відносини були порушені, та в чому саме це проявилось.

Суть правопорушення, яке поставлено їй в провину, залишилася невизначеним. Протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Подані до суду матеріали не містять об`єктивних та фактичних даних, які б підтверджували, і в ході судового розгляду не встановлено, що ОСОБА_1 , вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та виходячи з положень статті 62 Конституції України про тлумачення усіх сумнівів щодо доведеності вини особи на її користь, провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У відповідності із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, дослідивши письмові матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, потерпілої, приходжу до висновку, що провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП необхідно закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення

Законом України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, відсутні підстави для стягнення судового збору.

Керуючись ст.ст. 40-1,156, 221, 268, 291, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду В. М. Куцин