Справа № 456/897/22
Провадження № 3/456/608/2022
ПОСТАНОВА

іменем України

10 травня 2022 року місто Стрий Львівської області

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Микитин В.Я., з участю захисника особи, який притягається до адміністративної відповідальності, - адвоката Сливки В.В., розглянувши матеріали, котрі надійшли від Державної екологічної інспекції у Львівській області Державної екологічної інспекції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , одруженого, має на утриманні одну непрацездатну особу, працюючого в Товаристві з обмеженою відповідальністю «ГРІНЕРА СТРИЙ» (; юридична адреса: вул. вул. Б. Хмельницького, 32-А, м. Стрий, Львівська область) на посаді директора, встановленими законодавством України пільгами не користується, раніше протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за ч. 1 ст. 91-5 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

10.03.2022 року від Державної екологічної інспекції у Львівській області Державної екологічної інспекції України до Стрийського міськрайонного суду Львівської області надішли матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 91-5 КУпАП (зареєстровані в діловодстві суду за вх. № 3856).

Так, протоколом про адміністративне правопорушення № 020946, складеним виконуючим обов`язки начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Львівської області Яремою І.Б. відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 91-5 КУпАП, стверджується, що останній, працюючи в ТзОВ «ГРІНЕРА СТРИЙ» на посаді директора,22.02.2022 року о 15:00 год. порушив вимоги законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, а саме ввіреним йому товариством не забезпечено в повному обсязі корегування проєктної документації з рекультивації реконструкції Стрийського полігону твердих побутових відходів та не забезпечено отримання висновку з оцінки впливу на довкілля на планову діяльність із захоронення відходів на нових облаштованих картах складування сміття з протифільтраційним екраном та сортувальним комплексом на полігоні у м. Стрий Львівської області. Він же не виконав умови вже існуючого висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності «Реконструкція полігону твердих побутових відходів в м. Стрий Львівської області» від 13.05.2020 року за № 03.02.-6, а саме пункти: 1.1.; 1.10.; 1.26.; 1.29.; 1.32.; 1.34., що є порушенням ч. 6 ст. 3, частин 2, 5 ст. 9 та ч. 3 ст. 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Судові засідання у цій справі призначалися на 25.03.2022 року о 12:15 год., на 06.05.2022 року о 12:45 год., та на 10.05.2022 року о 12:00 год. у залі судових засідань приміщення Стрийського міськрайонного суду Львівської області, що по вул. Т. Шевченка, 89 у м. Стрий Львівської області.

Особа, який притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , будучи кожного разу належно та завчасно повідомленим про місце, дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, у призначені судові засідання систематично не з`являвся, про причини своєї неявки суддю не повідомляв, разом з тим, кожного разу забезпечив явку свого захисника адвоката Адвокатського об`єднання «АЙЕМПАРТНЕРС» Сливки В.В. (ордер на надання правничої допомоги серія ВС № 1137012 від 25.03.2022 року та свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ЛВ № 000254 від 20.08.2015 року в оригіналі та належно засвідченій копії відповідно долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення).

Також захисником особи, який притягається до адміністративної відповідальності, 29.04.2022 року поштовим зв`язком скеровано на адресу суду письмові пояснення-заперечення (надішли до суду 03.05.2022 року та зареєстровані в діловодстві суду за вх. № 5976), відповідно зі змісту яких адвокат підсумовує, що протокол про адміністративне правопорушення № 020946, складений відносно його підзахисного виконуючим обов`язки начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Львівської області Яремою І.Б., являється незаконним, а в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 91-5 КУпАП. Ним же у судовому засіданні 05.05.2022 року долучено до матеріалів справи письмове клопотання, в котрому підіймається питання спростування тверджень, викладених у змісті протоколу та акті від 22.02.2022 року за № 4.2-12/5 стосовно невиконання умов висновку з оцінки впливу на довкілля № 6, й, в підсумку адвокат просив суддю провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 91-5 КУпАП.

Суддя, заслухавши позицію захисника особи, який притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши усі зібрані матеріали справи про адміністративне правопорушення та надаючи їм оцінку у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов такого висновку.

Так, за змістом статті 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» вбачається, що визначення складу екологічних правопорушень, порядок притягнення винних до адміністративної відповідальності за їх вчинення встановлюються чинним КУпАП.

Зокрема, відповідальність за адміністративні правопорушення у сфері охорони природи, використання природних ресурсів, охорони культурної спадщини встановлює Глава 7 чинного КУпАП, до категорії якої віднесена й стаття 91-5 КУпАП.

Слід зазначити, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП). Тобто адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її у точній відповідності з законом.

У відповідності з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, котрі мають значення для правильного вирішення справи. Висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження усіх обставин справи в їх сукупності.

Диспозиція ч. 1 ст. 91-5 КУпАП передбачає відповідальність за надання завідомо неправдивих чи неповних відомостей про вплив на довкілля планованої діяльності, порушення встановлених законодавством вимог щодо здійснення оцінки впливу на довкілля, у тому числі порядку інформування громадськості та порядку проведення громадського обговорення і врахування його результатів. Отже, диспозицію цієї норми можна поділити за властивими ознаками, що передбачає відповідальність, на: 1) надання завідомо неправдивих чи неповних відомостей про вплив на довкілля планованої діяльності; 2) порушення встановлених законодавством вимог щодо здійснення оцінки впливу на довкілля; 3) порушення порядку інформування громадськості та порядку проведення громадського обговорення і врахування його результатів. Крім того ця норма носить бланкетний характер, оскільки в наведеній диспозиції в частині властивої їй ознаки, що передбачає відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог щодо здійснення оцінки впливу на довкілля, відсилає до закону та інших актів законодавства, котрі регулюють та встановлюють правила й норми, пов`язані з оцінкою впливу на довкілля, а тому у відповідному протоколі про адміністративне правопорушення у сфері охорони природи та довкілля має зазначатися відповідна норма спеціального закону, законодавчого акта, котрі регламентують діяльність у вказаній сфері.

Так, ОСОБА_1 як особі, який є директором ТзОВ «ГРІНЕРА СТРИЙ», ставиться в провинупорушення встановлених законодавством вимог щодо здійснення оцінки впливу на довкілля, а саме вимог ч. 6 ст. 3, частин 2, 5 ст. 9 та ч. 3 ст. 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Зокрема у ч. 6 ст. 3 названого Закону йдеться про те, що забороняється провадження господарської діяльності, експлуатація об`єктів, інші втручання в природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, якщо не забезпечено в повному обсязі додержання екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження.У свою чергу частинами 2 та 5 ст. 9 цього Закону встановлено, що висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності. У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган: 1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; 2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності; 3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; 6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу; 7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів - покладає обов`язок із здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля - покладає обов`язок із здійснення відповідних дій; здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом; здійснення післяпроектного моніторингу - визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення. Якщо з оцінки впливу на довкілля з розглянутих виправданих альтернативних варіантів виявляється екологічно обґрунтованим варіант, відмінний від запропонованого суб`єктом господарювання, за письмовою згодою із суб`єктом господарювання у висновку з оцінки впливу на довкілля зазначається погоджений варіант здійснення планованої діяльності. За замістом ч. 3 ст. 17 вказаного Закону висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля.

Як уже йшлося вище, ОСОБА_1 інкримінується порушення ч. 1 ст. 91-5 КУпАП виключно за властивими його ознаками, що передбачають відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог щодо здійснення оцінки впливу на довкілля, проте фабула, що викладена в протоколі про адміністративне правопорушення № 020946, складеного 22.02.2022 року відносно ОСОБА_1 , не відображає наведеної у цій нормі диспозиції, оскільки аналізуючи усі три названі елементи (фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, диспозицію інкримінованої статті та бланкетні до статті норми законодавства) суддя приходить до висновку, що такі не відповідають одне одному та являються в частинах взаємовиключними, тобто їхня неможливість одночасного спільного існування. Зокрема незабезпечення отримання висновку з оцінки впливу на довкілля на планову діяльність із захоронення відходів на нових облаштованих картах складування сміття з протифільтраційним екраном та сортувальним комплексом на полігоні у м. Стрий Львівської області, що ставиться у провину ОСОБА_1 , виключає невиконання ним як директором ТзОВ «ГРІНЕРА СТРИЙ» умов чинного висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності «Реконструкція полігону твердих побутових відходів в м. Стрий Львівської області» від 13.05.2020 року за № 03.02.-6, зокрема пунктів 1.1.; 1.10.; 1.26.; 1.29.; 1.32.; 1.34., що також ставиться йому в провину, і навпаки.Тому обопільна несумісність таких елементів, позбавляє суддю у межах даної справи про адміністративне правопорушення винести постанову про накладення адміністративного стягнення.

Заразом суддя вважає за необхідне зазначити, що згідно з вимогами ст. 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Відповідно до пункту 2.2 розділу 2 Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 05.07.2004 року за № 264 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.07.2004 року за № 934/9533, при виявленні порушень вимог природоохоронного законодавства, які вчинені посадовими особами підприємств, установ та організацій, їх структурних або відокремлених підрозділів, незалежно від форм власності та видів господарської діяльності, протокол про адміністративне правопорушення складається відносно особи, яка вчинила порушення природоохоронного законодавства, а якщо таку особу встановити неможливо, - то відносно посадової особи, яка відповідає за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві, а у разі, якщо така особа не призначена стосовно керівника підприємства, установи чи організації.

Поряд з цим, в матеріалах даної справи про адміністративне правопорушення міститься наказ ОСОБА_1 як директора ТзОВ «ГРІНЕРА СТРИЙ» №16-к/тр від 01.09.2021 року, котрим, з-поміж іншого, призначено ОСОБА_2 відповідальним за діяльність Стрийського полігону твердих побутових відходів. Таким чином, уповноваженою на складання протоколів про адміністративні правопорушення посадовою особою Державної екологічної інспекції у Львівській області Державної екологічної інспекції України не розкрито питання відповідальної посадової особи за викладені у протоколі про адміністративне правопорушення щодо таких інкримінованих порушень вимог законодавства у сфері охорони довкілля, як незабезпечення в повному обсязі корегування проєктної документації з рекультивації реконструкції Стрийського полігону твердих побутових відходів та не забезпечення отримання висновку з оцінки впливу на довкілля на планову діяльність із захоронення відходів на нових облаштованих картах складування сміття з протифільтраційним екраном та сортувальним комплексом на полігоні у м. Стрий Львівської області, оскільки за невиконання чи неналежне виконання таких вимог законодавства, котрі нерозривно пов`язані із діяльністю Стрийського полігону твердих побутових відходів, вочевидь мав би нести ОСОБА_2 як відповідальна за таку діяльність у ТзОВ «ГРІНЕРА СТРИЙ» посадова особа.

Окремо суддя вважає за необхідне зазначити, що всупереч обов`язковим вимогам при складанні протоколу про адміністративне правопорушення уповноваженою на те посадовою особою, у даному випадку, виконуючим обов`язки начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Львівської області Яремою І.Б., не зазначено частину статті 91-5 КУпАП, що передбачає відповідальність особи, який притягається до адміністративної відповідальності, а така частина наведеної статті КУпАП значиться лише в заяві начальника Державної екологічної інспекції у Львівській області Дасюка Р.С. від 04.03.2022 року за вих. № 8вих.-ПР, адресованій Стрийському міськрайонному суду Львівської області щодо відкриття справи про адміністративне правопорушення, складення (подання) котрої чинним КУпАП не передбачено, й така заява за своєю суттю є лише супровідним листом щодо направлення матеріалів до суду для їх розгляду.

Зазначене вище саме по собі виключає можливість перевірити наявність вини у діях чи бездіяльності особи, як наслідок у повному об`ємі встановити фактичні обставини справи, котрі б відповідали певній диспозиції статті 91-5 КУпАП, оскільки суддя не вправі змінювати зміст протоколу про адміністративне правопорушення, а, тим паче, перебирати на себе функції з обвинувачення, адже діючи таким чином, суддя неминуче позбавить себе статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а та, у свою чергу, є невід`ємною частиною національного законодавства України.

Відтак суддя, при встановлених у судовому засіданні усіх обставинах даної справи про адміністративне правопорушення, у їх сукупності, дійшов висновку, що направлені до Стрийського міськрайонного суду Львівської області матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 91-5 КУпАП та їх аргументація у цілому не підтверджують у його діях складу наведеного адміністративного правопорушення, являються сумнівними.

У свою чергу, наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», про котрий наголошує Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» («Ireland v. The United Kingdom», заява № 5310/71), та котрий застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту», на чому, власне, наголошується Європейським Судом з прав людини у його рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» («Korobov v.Ukraine», заява № 39598/03). Окрім того, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26.02.2019 року у справі № 1-р/2019 вказав, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип indubioproreo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

То ж суддя, враховуючи усе вищезазначене, у відповідності до положень статей 251-252 КУпАП, з урахуванням також положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин цієї справи в їх сукупності, вважає, що у діях особи, який притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 91-5 КУпАП, зокрема порушення вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, а, отже, є підстави для застосування наслідків цього, визначених пунктом 1 ст. 247 КУпАП, без необхідності повернення протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення, що, враховуючи встановлену законодавчо неможливість внесення до нього виправлень чи здійснення в ньому дописувань, було б недоречним та призвело виключно до затягування розгляду даної справи.

Так, згідно пункту 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення, з огляду на що, слід винести передбачену пунктом 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 91-5 КУпАП.

У свою чергу, суддя враховує, що пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для стягнення судового збору.

Керуючись статтями 8-9, 40-1, 91-5, 245, 247, 251-252, 266, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 91-5 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Копію постанови протягом трьох днів вручити під розписку або ж вислати особі, щодо якого її винесено , про що зробити відповідну відмітку у справі.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, за наслідками розгляду справи по суті.

Суддя В.Я. Микитин