П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., адміністративні справи, що надійшли із УПП в Закарпатській області ДПП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 ,за ст.ст. 173, 185 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувають адміністративні справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за протоколами про адміністративне правопорушення за ст. 173 (308/4512/22) та 185 ( 308/4510/22) КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

У зв`язку із вказаним вважаю за доцільне проводити одночасний розгляд вказаних справ.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №273959 від 06.04.2022, вбачається, що 06.04.2022 близько 14 год. 00 хв. в м. Ужгород., вул. Заньковецька, 5, перебуваючи в громадському місці, а саме спорткомплекс «Юність» гр. ОСОБА_1 , виражався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до громадян та поліцейського, знаходячись у п`яному виді, чим порушував громадський порядок і спокій громадян,чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №273960 від 06.04.2022 року, вбачається що 06.04.2022 року близько 14 год. 00 хв. в м Ужгород, вул. Заньковецька, 5, перебуваючи в громадському місці, а саме спорткомплекс «Юність» гр. ОСОБА_1 , виражався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до громадян, знаходячись у п`яному виді, на вимогу поліцейського рядового поліції Гарасим І.М. припинити правопорушення, гр. ОСОБА_1 не реагував, чим вчинив злісну непокору працівнику поліції. Чим вчинив правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 , повторно не з`явився. про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. На адресу останнього надсилалися повістки про виклик до суду, інформація щодо розгляду справи, а також оголошення про виклик його до суду міститься на офіційному веб-порталі судової влади України, за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються зокрема суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Статтею 245 Кодексу України про адміністративне правопорушення передбачено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 185 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Пленум Верховного Суду України у п. 7 Постанови «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» роз`яснив, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, а також, що адміністративна відповідальність за ст. 185 КУпАП настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

З об`єктивної сторони злісна непокора виражається у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень або вимог працівника поліції, або в непокорі, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну неповагу до органів та осіб, які охороняють громадський порядок. Відмова правопорушника проявляється у недвозначній формі словами, жестами, мовчанням тощо.

Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП а також ст. 185 КУпАП, за вищевикладених обставин, повністю стверджена зібраними та дослідженими у справі письмовими доказами, а саме: даними протоколів про адміністративне правопорушення за ст. 173 серії АПР 18 №273959 від 06.04.2022 та за ст. 185 серії АПР 18 №273960 від 06.0.2022 КУпАП; протоколом затримання АА №034707 від 06.04.2022, рапортом поліцейського УПП в Закарпатській області ДПП Гарасим І.,письмовими поясненнями свідків: працівника спорткомплексу «Юність» ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .

Аналізуючи докази по даній справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких суперечностей, приходжу до висновку, що такі здобуті уповноваженими особами, у спосіб та у порядку визначеному законом і безпосередньо стосуються обставин правопорушення. Таким чином, на переконання суду, вина ОСОБА_1 ,у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173 КУпАП, а також ст. 185 КУпАП, з урахування критерію доказування «поза розумним сумнівом», доведена повністю, його дії працівником поліції, який складав протокол, кваліфіковані вірно.

Таким чином дослідивши всі наявні у справі матеріали, оцінивши докази в їх сукупності приходжу до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого за ст. 173 КУпАП та ст. 185 КУпАП.

При накладенні стягнення судом враховується характер і ступінь вчинених правопорушень.

Окрім цього, суд враховує конкретні обставини вчинення ОСОБА_1 правопорушень, особу правопорушника, який раніше притягався до адміністративної відповідальності згідно викладених в протоколі обставин, ступінь вини у вчиненому, та вважає за необхідне застосувати відносно останнього стягнення в межах санкції, встановленої за правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП у виді штрафу в розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, з урахуванням вимог ст. 36 КУпАП..

На переконання суду, саме таке покарання є необхідним і достатнім для запобігання вчиненню нових аналогічних правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Згідно ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 33, ч. 2 ст. 36, 40-1, 221, 283, ч. 1 п. 1 ст. 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на підставі ст. 122-4, ст. 124 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративні справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинення ним правопорушень, передбачених за ст. 173 (308/4512/22) та 185 ( 308/4510/22) КУпАП, об`єднати присвоївши об`єднаній справі єдиний унікальний номер справи 308/4510/22.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

У відповідності до ст. 36 КУпАП, в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 136 грн. (сто тридцять шість гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 496,20 грн. (чотириста дев`яносто шість гривень 20 копійок) судового збору.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілим, прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Строк звернення постанови для виконання - три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош