Справа №: 700/479/22
Провадження № 3/700/291/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2022 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,жительки АДРЕСА_1 , не працюючої, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ 334440 від 14.07.2022 року ОСОБА_1 18.05.2022 року, після виявлення факту крадіжки грошей у будинку останньої, за місцем проживання: АДРЕСА_1 , ображала лайкою та застосовувала фізичну силу до сина ОСОБА_2 , 2007 року народження, чим вчинила відносно нього психологічне та фізичне насильство. Своїми діями ОСОБА_1 скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнала, пояснила, що ОСОБА_2 є усиновленою дитиною. Останнім часом у неї склалися напружені та складні стосунки із сином. На її зауваження та прохання не реагує, часом веде себе неадекватно, схильний говорити неправду та вдається до крадіжок. Син неодноразово здійснював крадіжку грошей та коштовностей із будинку. В кінці травня 2022 року син у черговий раз узяв гроші без їх дозволу та куди їх подів не зізнався. До сина насильство вона не застосовувала, з ОСОБА_3 розмовляв чоловік та дав йому ляпаса, а вона вийшла до іншої кімнати. З цього приводу її чоловіку оголосили підозру у вчиненні кримінального правопорушення, а дітей з родини тимчасово вилучили, незважаючи на те, що конфлікт був вичерпаний.

Представник ОСОБА_1 - Бабенко Р.В. у судовому засіданні просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю у діях особи, відносно якої складено протокол складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Зазначив, що у протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАВ 334440 від 14.07.2022 року викладена суть правопорушення не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та не розкрито всіх ознак об`єктивної сторони, зокрема не конкретизовано, в чому саме полягало суспільно-небезпечне діяння, адже таке його формулювання, яке викладене у протоколі не підпадає під ознаки складу інкримінованого їй правопорушення. Докази того, що дії ОСОБА_1 потягли або могли потягнути за собою наслідки у виді шкоди психічному здоров`ю потерпілого, в матеріалах справи відсутні; не конкретизоване місце вчинення порушення, що вказує на відсутність складу правопорушення. Само по собі використання нецензурної лайки, лексики не є проявом домашнього насильства у формі психологічного насильства, а для наявності складу адміністративного правопорушення потрібно також доведення і заподіяння шкоди здоров`ю потерпілого. Зауважив, що окрім протоколу про адміністративне правопорушення, письмових пояснень потерпілого, будь-які докази, які б містили у собі фактичні дані, які логічно пов`язані з тими обставинами, які підлягають доказуванню у справі та становлять предмет доказування - відсутні. А тому, протокол про адміністративне правопорушення не може бути підставою визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КупАП.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що товаришує з родиною ОСОБА_1 і добре знає, що для виховання дітей у цій родині створені добрі умови. Але син ОСОБА_5 створює проблеми для сім`ї, схильний до брехні і добре орієнтується кому і що потрібно сказати щоб отримати бажане.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що є сусідом родини ОСОБА_1 і спілкується з ними час від часу. Вилучення дітей з родини і побиття їх сина ОСОБА_3 стало для нього цілковитою несподіванкою. У спілкуванні це доброзичливі і працьовиті люди, які дають гарне виховання дітям, привчають їх до роботи.

Вислухавши учасників справи, дослідивши та вивчивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ 334440 від 14.07.2022 року та додані до нього матеріали і докази, у відповідності до положень ст.252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У силу ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 173-2 КУпАП, вчинення насильства в сім`ї це умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, полягає у вчиненні домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ 334440 від 14.07.2022 року ОСОБА_1 18.05.2022 року, після виявлення факту крадіжки грошей у будинку останньої, за місцем проживання: АДРЕСА_1 , ображала лайкою та застосовувала фізичну силу до сина ОСОБА_2 , 2007 року народження, чим вчинила відносно нього психологічне та фізичне насильство. Однак у чому полягало психологічне насильство ОСОБА_1 відносно усиновленого ОСОБА_2 , як це передбачено ч. 1 ст. 173-2 КупАП, та якої шкоди було завдано чи могло бути завдано останньому внаслідок таких дій - у протоколі та у матеріалах справи відсутні.

Водночас, із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який з 25.06.2013 року є усиновлювачем неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 20.05.2022 року близько 23 год. 00 хв. перебуваючи у домоволодінні, що розташоване в АДРЕСА_1 , під час сварки з ОСОБА_2 , заподіяв останньому тілесні ушкодження, що відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. У зв`язку з цим Звенигородським РВП ГУНП в Черкаській області 31.05.2022 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, тобто умисне нанесення легких тілесних ушкоджень.

Таким чином, враховуючи вище викладене, оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, беручи до уваги довідку-характеристику Лисянської селищної ради на ОСОБА_1 , яка компрометуючими відомостями щодо останньої не володіє та особу потерпілого - ОСОБА_2 , який має розлади психологічного розвитку, спостерігаються прояви девіантної поведінки, має звичку брати чужі речі, часто говорить неправду, перекручує інформацію, в усьому звинувачує інших, зауваження сприймає агресивно, батьки намагаються приділяти увагу вихованню дитини, однак він ставиться до батьків зневажливо, про що свідчить епікриз виписний з медичної карти стаціонарного хворого № 1030 КНП "Черкаської обласної психіатричної лікарні" Черкаської обласної ради та психолого-педагогічна характеристика КЗ «Корсунь-Шевченківського багатопрофільного навчально-реабілітаційного центру «Надія» Черкаської обласної ради, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду не встановлено наявності належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення.

Інших доказів на підтвердження факту застосування фізичного чи психологічного насильства, та який би свідчив про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, також у матеріалах справи відсутні, а тому вважаю, що в діях останньої відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Згідно з вимогами ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на те, що суд має сумніви, щодо складу правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, у діях ОСОБА_1 , тому керуючись ст. 62 ч. 3 КУ, тлумачить усі сумніви щодо доведеності вини особи на її користь, у зв`язку з чим приходить до висновку про відсутність складу цього правопорушення у діях останньої, у зв`язку з чим провадження по справі на підставі ст. 247, 284 КУпАП підлягає закриттю.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, то, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 173-2, 247, 248, 249, 251, 285 Кодексу України "Про адміністративні правопорушення", суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова протягом десяти днів з дня винесення може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя - Н. В. Бесараб