11.08.2022 Провадження по справі № 3/940/387/22 Справа № 940/670/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 серпня 2022 року суддя Тетіївського районного суду Київської області Мандзюк С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Із протоколу про адміністративне правопорушення № 014580 від 03.07.2022 року вбачається, що 04.06.2022 року о 15 годині 30 хвилин на р. Роська у с. Кашперівка Київської області ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснювали вилов риби за допомогою гумових човнів однією вудкою оснащеною одним гачком, при цьому виловили спільно рибу карась загальною вагою 25 кг, чим перевищили добову норму вилову на 15 кг 43 екземпляри (згідно накладної), чим нанесли збитки рибному господарству України на суму 67983 грн. 00 коп. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та п. 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що 04.06.2022 року разом з товаришами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рибалили на р. Роська у с. Кашперівка неподалік АЗС «Актив Нафта Плюс» кожен у своєму човні вудками, оснащеними одним гачком. Ловили у спільний садок, занурений у воду, з дотриманням норм вилову. Після закінчення риболовлі усі троє по черзі повернулись до кладки, де виник конфлікт з місцевими мешканцями через те, що до кладки був прив`язаний ще якийсь садок з рибою. Походження вказаного садка не відоме. ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відразу повідомили, що до цього садка з рибою вони не мають ніякого відношення, оскільки їхня риба була в іншому садку, у якому норма вилову риби не перевищена. Згодом приїхали працівники поліції, у присутності яких місцеві жителі зважили їхню спільно виловлену рибу, вага якої сумарно на трьох становила 9 кг, яку їм повернули. На річці було багато інших рибалок, і хто завгодно міг залишити садок з рибою, прив`язаним до кладки. Просив провадження у справі закрити.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина 4 статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі вини особи у його вчиненні, яка має бути підтверджена належними та допустимими доказами.

Однак, до протоколу на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та його винуватості в ньому, не додано належних та допустимих доказів, передбачених ст. 251 КУпАП.

Суд констатує, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись єдиним та беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки оцінка наявних у справі доказів, як це передбачено положеннями ст. 252 КУпАП, повинна ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Так, додані до матеріалів справи, як докази, вісім чорно-білих знімків на аркушах білого паперу, на двох з яких зображені два садки з рибою (а. с. 31, 36), на третьому 40 карасів (а. с. 32), суд не може взяти до уваги, оскільки знімки здійснені без ідентифікації часу, дати зйомки, назви та типу пристрою фіксації, а так само на них не зафіксовано належним чином осіб, що вчинили правопорушення, засоби лову чи інші ознаки вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Водночас, з інших знімків, на яких вже зазначена дата та час зйомки, також не можливо встановити осіб, що вчинили ймовірно правопорушення та кількість виловленої риби.

Більш того, у протоколі про адміністративне правопорушення свідком події зазначений ОСОБА_4 , при тому, що вказана особа є головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», який згідно з дослідженими матеріалами справи, складав стосовно учасників події ОСОБА_3 та ОСОБА_2 протоколи про адміністративне правопорушення за № 014581, № 014305 від 06.07.2022 року, що викликає сумніви у його неупередженості, тим більше при невизнанні ОСОБА_1 своєї провини.

Також, до матеріалів справи не долучено протокол огляду та вилучення речей та документів у ОСОБА_1 .

Крім того, із довідки про результати розгляду телефонного повідомлення ОСОБА_5 по факту незаконного вилову риби від 06.06.2022 року, складеної працівниками поліції відділення поліції № 3 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області встановлено, що в даній події не вбачаються ознаки кримінального правопорушення за фактом незаконного вилову риби понад встановлену норму. (а. с. 12-14).

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № /6673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), як і у кримінальному провадженні, суд у справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі.

Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

З огляду на вищезазначене, враховуючи, що ОСОБА_1 своєї провини у даному правопорушенні не визнав та в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази щодо вчинення ним дій, зазначених у диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 85 ч. 4, 247, 251, 252, 254, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Київського апеляційного суду.

Суддя С.В.Мандзюк