16.11.2022 Єдиний унікальний номер 205/5967/22
Номер провадження3/205/2875/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2022 року м. Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

судді - Шиян В.В.,

за участю секретаря - Сєдих Ю.О.

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП № 3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого ФОП, зареєстрованого в будинку АДРЕСА_1 , проживаючого в будинку АДРЕСА_2 ,

за обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КпАП України,

за участю:

потерпілої ОСОБА_2 ,

представника потерпілої - адвоката Голобородько Д.І.,

правопорушника ОСОБА_1 ,

представника - адвоката Кириченко С.І.

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу ВАВ № 606378, 24 серпня 2022 року близько 13-00 години, ОСОБА_1 знаходячись за адресою АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лексикою у громадському місці образливого характеру на адресу ОСОБА_3 , тим самим вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП України, тобто дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину не визнав та пояснив, що на протязі тривалого часу між ним та його сусідкою ОСОБА_2 склалися неприязні стосунки. Кожне спілкування з сусідкою закінчується сварками та образами. При цьому образливі висловлювання допускає як він так і його сусідка ОСОБА_2 , яка при цьому постійно провокує конфлікт. 24 серпня 2022 року, за його проханням, на електричному стовпі, розташованому на вулиці біля його будинку АДРЕСА_2 , двоє спеціалістів встановлювали ліхтар, який повинен був включатися за вимогою. Сусідка ОСОБА_2 почала з`ясовувати на якій підставі зазначені хлопці щось роблять на електричному стовпі. Вони пояснили чим вони займаються та запропонували звернутися до господарів будинку для вирішення питання. Однак ОСОБА_2 продовжувала чіплятися до робітників, та провокувати їх на сварку, у зв`язку з чим робітники зателефонували йому. Вийшовши на вулицю, він не стримався у висловлюваннях, оскільки ОСОБА_2 продовжувала провокацію, почала знімати на телефон, і навидь деяких час намагалася чемно спілкуватися для відео. Але під час наростання конфлікту, ОСОБА_2 також перейшла на образи, погрози та нецензурні висловлювання. Під час конфлікту, з двору ОСОБА_2 виходила її донька яка намагалася заспокоїти матір, та забрати її до двору, але ОСОБА_2 не вгамовувалася. В подальшому до конфлікту приєднався чоловік ОСОБА_2 , який також намагався спровокувати конфлікт, щоб його зняти на телефон. Інших свідків події не було. Сварка сталася хоча і за двором, але саме біля будинку АДРЕСА_2 , тоб то за місцем його проживання. Громадський порядок порушено не було. Розуміє що повів себе не чемно виражаючись нецензурною бранкою на адресу жінки, за що виражає свій жаль, та приносить вибачення ОСОБА_2 , але при цьому просить суд врахувати що такі його дії було викликано саме триваючими неприязними стосунками з сусідкою. Просить суд звільнити його від адміністративної відповідальності та обмежитися усним зауваженням у зв`язку з малозначністю. Подав до суду письмові пояснення та клопотання про звільнення від адміністративної відповідальності.

Представник ОСОБА_1 адвокат Кириченко С.І. в судовому засіданні повністю підтримав пояснення свого підзахисного. Пояснив, що місце вчинення конфлікту не можна вважати громадським місцем, оскільки все відбулося біля будинку ОСОБА_1 .. Конфлікт стався на ґрунті неприязних стосунків між сусідами. Провокатором конфлікту була саме ОСОБА_2 . Також просить суд звернути увагу на ті обставини, що ОСОБА_1 неодноразово звертався до поліції з приводу конфліктів які провокувала ОСОБА_2 , але працівники поліції не розглядають зазначені звернення мотивуючи свої дії неможливістю відшукати ОСОБА_2 , яка при цьому має постійне місце проживання. Просить суд задовольнити клопотання за закрити справу за малозначністю.

Допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 24 серпня 2022 року вона побачила не знайомих чоловіків, які щось робили на стовпі електромережі, що розташований на вулиці, тоб то знаходиться в загальному користуванні. Під час коли вона намагалася з`ясувати що це за люди та що саме вони роблять, сусід ОСОБА_1 вийшов на вулицю та почав висловлюватися на її адресу нецензурною лексикою. Пояснила, що ОСОБА_1 постійно конфліктує з сусідами. Слова ОСОБА_1 її дуже обурили, оскільки стосувалися не тільки її особисто а ї її родини. Підтвердила що між ними склалися неприязні стосунки, на протязі тривалого часу виникають суперечки з приводу сусідських відносин. Не заперечує, що під час конфлікту вона також виражалася нецензурною бранкою на адресу ОСОБА_1 та його родини, але вважає що до таких висловлювань її спонукав саме ОСОБА_1 . Просить суд притягнути ОСОБА_1 до відповідальності.

Представник ОСОБА_2 адвокат Голобородько Д.І. вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.. 173 КпАП України, а тому просить суд притягнути його до адміністративної відповідальності, оскільки підстав для звільнення від покарання за малозначністю не має.

Суд розглянув матеріали долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, вислухав пояснення сторін та свідків, дослідив надані сторонами докази, прийшов до наступного.

Європейський суд з прав людини приділяє особливу увагу дотриманню аналізованих принципів як невід`ємної складової права на справедливий суд, практичне застосування яких відбувається при досліджені доказів та оскарженні невмотивованих рішень суду, коли влучні аргументи сторін судом просто проігноровані.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (зокрема, mutatis mutandis рішення у справах: OZTURK v. GERMANY від 21 лютого 1984 року, пункт 53 та Швидка проти України від 30 жовтня 2014 року), справи про адміністративні правопорушення даної категорії, враховуючи, зокрема, розмір та характер стягнень, для цілей статті 6 ЄКПЛ належать до справ із обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення.

Конституційний Суд України у пункті 3.4 Рішення від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011 зазначає, що з аналізу положень міжнародних актів, наведених у цьому Рішенні, не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення». У пункті 3.6 цього рішення Конституційний Суд України вказує, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним. У цьому ж Рішенні Конституційний Суд України поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відтак, на всі стадії оскарження у судах постанов у справах даної категорії на позивачів (осіб, яких притягнуто до адміністративної відповідальності) поширюються всі гарантії статті 6 ЄКПЛ.

Відповідно до ст. 1 КУпАП одними із завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом статей 251, 256 КпАП України вбачається, що обов`язок щодо належного оформлення протоколу про адміністративне правопорушення та збирання доказів покладений на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Згідно зі ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, диспозиція статті 173 КпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Як було встановлено в судовому засіданні, місцем конфлікту була вулиця, біля будинку АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_1 .

Розглядаючи фото розташування електричного стовпа, наданого ОСОБА_1 , під час судового засідання, судом було встановлено, що зазначений стовп розташований на вулиці, тоб то в місці загального користування, але біля будинку ОСОБА_1 .

Виходячи з диспозиції вказаної статті, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших подібних дій.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 606378 від 31 серпня 2022 року, ОСОБА_1 знаходячись за адресою АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лексикою образливого характеру відносно ОСОБА_2 чим порушив ЗУ ( який не зазначено). Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КпАП України.

Проте, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, у ньому не зазначено і не розкрито наслідки висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лексикою, не зазначено чи було порушено громадський порядок і спокій громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КпАП України, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Таким чином фабула протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки в ньому не викладено всіх обставин, в тому числі всіх ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Розглядаючи суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення передбаченого ст.. 173 КпАП України суд виходить з наступного.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Крім того, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії, а саме неповага до суспільства, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03 липня 2019 року за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).

За клопотанням сторін в судовому засіданні було допитано ряд свідків.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що саме він 24 серпня 2022 року виконував роботи на електричному стовпі біля будинку АДРЕСА_2 . До них підійшла сусідка яка намагалася з`ясувати що саме вони роблять. Він пояснював, що встановлюють ліхтар для освітлення, та також пояснили, що він постійно горіти не буде а буде вмикатися за необхідності. Сусідка не вгамовувалася, у зв`язку з чим вони запропонували звернутися до господаря будинку ОСОБА_1 . Сусідка ОСОБА_2 не бажала заспокоюватися, при цьому почала негативно висловлюватися на адресу ОСОБА_5 не дивлячись на його відсутність. За його телефонним дзвінком вийшов ОСОБА_5 , і тут розпочався справжній конфлікт. Підтверджує що обидві сторони виражалися нецензурною бранкою один на одного, при цьому всі пропанували ОСОБА_2 заспокоїтися та піти до свого подвір`я. Але вона не вгамовувалася, продовжувала сваритися. Весь конфлікт продовжувався на протязі 20 хвилин.

Свідок ОСОБА_6 пояснила, що вона є дружиною ОСОБА_1 . Підтвердила, ті обставини, що на протязі тривалого часу між її родиною та ОСОБА_2 склалися неприязні стосунки, під час яких часто виникають сварки. При цьому ініціатором конфліктів виступає саме ОСОБА_2 яка вважає, що вона може розпоряджатися їх земельною ділянкою, давати поради що їм робити, та як жити. Також пояснила, що вона особисто не була свідком всього конфлікту, а застала лише його частину, під час якої побачила невгамовну ОСОБА_2 яка сварилася з її чоловіком ОСОБА_1 , та не бажала заспокоїтися, не дивлячись що її рідні намагалися забрати ОСОБА_2 до їх подвір`я. Свідком зазначеної події була також їх малолітня дитина, яка дуже злякалася, у зв`язку з чим вона пішла з вулиці забрав дитину до дому.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що вона донькою ОСОБА_2 . Підтвердила існування тривалих неприязних стосунків з сусідами Мосейчук. 24 серпня 2022 року, вона перебувала на своєму подвір`ї будинку АДРЕСА_3 , коли її мати культурно намагалася з`ясувати, що це за особи на електричному стовпі, та що саме вони роблять. Розпочався конфлікт . Під час конфлікту саме ОСОБА_1 ображав її матір нецензурними словами та не вгамовувався. Не заперечує що її матір теж виражалася нецензурною бранкою, але це були відповіді на образи ОСОБА_1 . В ситуації яка склалася вважає винним саме ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_8 опитана в судовому засіданні пояснила, що вона допомагає родині ОСОБА_9 доглядати за дитиною. Підтвердила що між родиною ОСОБА_9 та ОСОБА_2 склалися неприязні стосунки. При цьому ініціатором сварок завжди виступає ОСОБА_2 . Саме вона провокує на сварку. Оскільки вона багато часу проводить з дитиною ОСОБА_9 , то вона часто гуляє з нею як у дворі так і поза межами двору. Кожного разу, коли ОСОБА_2 бачить її з дитиною, ОСОБА_2 намагається висловитися на адресу родини ОСОБА_9 негативно, якось їх образити, не дивлячись навидь на те, що вона принципово не спілкується з ОСОБА_2 .

Представником ОСОБА_1 , - адвокатом Кириченко С.І. було надано відповіді начальника ВП № 3 Дніпровського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, які підтверджують неодноразові звернення родини ОСОБА_9 до правоохоронних органів з приводу сварок з ОСОБА_2 .

При цьому жодне звернення не знайшло свого логічного вирішення, у зв`язку з не можливістю співробітників поліції розшукати та поспілкуватися з ОСОБА_2 .

Таким чином фактичні обставини справи, встановлені судом на підставі відомостей, зафіксованих у протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього письмових документів, а також в ході судового засідання під час допиту свідків та перегляду наданих сторонами відео, свідчать про те, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склались тривалі неприязні стосунки, які мали місце і до подій, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а дії ОСОБА_1 були зумовлені саме особистою неприязню до ОСОБА_2 , а не хуліганським мотивом.

Всі обставини поведінки ОСОБА_1 , які були встановлені судом, не свідчать про його прагнення показати зневагу до існуючих правил поведінки в суспільстві, не свідчать про те, що такі дії були вчинені саме з мотивів неповаги до громадського порядку і спокою громадян, що були безпричинними та порушували громадський порядок і спокій громадян, а тому дії ОСОБА_1 не утворювали об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У справі "Малофєєва проти Росії" Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само, не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Встановлені під час судового розгляду обставини свідчать про відсутність в матеріалах справи доказів винуватості ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, в зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю, на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Шиян