Дата документу 02.09.2022
Справа № 334/2453/22
Провадження № 3/334/1642/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2022 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Козлова Н.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Запорізькій області Державної податкової служби України у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянки України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 працюючи керівником магазину «Економ Плюс» вчинила правопорушення порушення порядку розрахунків, а саме: проведення розрахункових операцій при продажу товарів у сумі 1672,90 гривень без застосування РРО.

ОСОБА_1 порушено вимоги ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, акт перевірки від 23.06.2022 року № 2355/08/01/07/09/ НОМЕР_2 .

Вказане правопорушення зафіксоване в протоколі про адміністративне правопорушення № 897 від 05.07.2022 року.

ОСОБА_1 в призначені судові засідання не з`явилася про час і місце судового розгляду повідомлена належним чином та у встановленому законом порядку, що підтверджується матеріалами справи.

Судом були використані всі можливі способи сповіщення правопорушника про час та місце розгляду справи, але вони виявилися марними. Неявка в судове засідання правопорушника, судом розцінюється, як зловживання процесуальними правами та намагання затягнути розгляд справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Тим більше, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 155-1 КУпАП, без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 було достовірно відомо про складання відносно неї протоколу за ч.1 ст. 155-1 КУпАП, що підтверджується особистим підписом у протоколі, однак, вона не цікавилася провадженням у справі, про дати розгляду якої могла також отримати інформацію за допомогою офіційних джерел, такий як веб сторінка суду.

За таких обставин відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , суд приходить до наступного висновку:

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 897 від 05.07.2022 року, актом фактичної перевірки від 23.06.2022 року та іншими матеріалами долученими до справи.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП повністю доведена.

Дії правопорушника суд кваліфікує за ч.1 ст.155-1 КУпАП, як порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

При цьому ч. 1 ст. 155-1 КУпАП визначає дві категорії осіб, на яких може бути накладено адміністративне стягнення, а саме: особи, які здійснюють розрахункові операції та посадові особи, а також визначає різні розміри штрафів для кожної категорії осіб.

Визначення посадової особи органів управління товариства наведено у ст. 23 ЗУ «Про господарські товариства» (посадовими особами органів управління товариства є фізичні особи - голова та члени виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, наділені повноваженнями з управління товариством, якщо утворення такого органу передбачено установчими документами товариства), посадової особи товариства у ст. 42 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (посадовими особами товариства є члени виконавчого органу, наглядової ради, а також інші особи, передбачені статутом товариства).

Також пунктом 3ст.65 Господарського кодексу України визначено, що для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Враховуючи зазначене посадовими особами підприємств незалежно від форм власності є голова правління, президент, генеральний директор, директор, заступник директора, головний бухгалтер, а також фізична особа-підприємець.

Таким чином, керівник магазину не є посадовою особою, а тому на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу як на особу, яка здійснює розрахункові операції.

Вирішуючи питання щодо виду та розміру адміністративного стягнення, суд враховує особу ОСОБА_1 характер вчиненого правопорушення, ступінь її провини, та приходить до висновку про можливість накладення стягнення у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст.283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Керуючись 155-1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 85 (Вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 10 днів.

Суддя: Козлова Н. Ю.