П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Попревич В.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Одеського управління №1 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, офіційно не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 106230 від 30.08.2022 року вбачається, що 30.08.2022 року о 18 год. 00 хв., за адресою: м. Одеса, вул. Колонтаївська, 71 на вулиці на тротуарі ОСОБА_1 , порушила порядок придбання, збуту та розповсюдження об`єктів тваринного світу, а саме: придбала та збувала живі «раки» 3 кг. по ціні 200 грн. за 1 кг. без дозвільних документів на вилов, придбання, збут (накладної, ТТН, ветеринарного свідоцтва, довідки, акту, декларації, квитанції, чеку), чим порушила ст.7 ЗУ «Про тваринний світ», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст.88-1 КУпАП.

Судовий розгляд в суді проведено за відсутністю ОСОБА_1 , яка в судове засідання не з`явилась, будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Про причини неявки ОСОБА_1 суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справу не подавала.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Стаття 9 КУпАП регламентує, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В ході судового розгляду, були досліджені такі матеріали:

-протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 106230 від 30.08.2022;

-рапорт від 30.08.2022;

-письмові пояснення ОСОБА_1 від 30.08.2022;

-фотокопії;

-інші матеріали адміністративної справи.

Суддя, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, матеріали додані до нього, дійшов висновку, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю, відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутності в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1КУпАП.

Так, згідно з диспозицією ч.1 ст.88-1 КУпАП, відповідальність передбачена за порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони тваринного і рослинного світу. Безпосереднім об`єктом є встановлений порядок придбання та збуту об`єктів тваринного і рослинного світу.

Об`єктивна сторона ч.1 ст.88-1 КУпАП полягає у порушенні порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Норма ч.1 ст.88-1 КУпАП є бланкетною і за своїм змістом для кваліфікації правопорушення відсилає до відповідних нормативно-правових актів, за порушення вимог яких і передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст.88-1 КУпАП, зокрема за придбання об`єктів тваринного світу.

Так, придбання об`єктів тваринного світу регулюється відповідними нормативно-правовими актами.

Згідно зі ст.7 Закону України "Про тваринний світ" об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку.

Отже, для застосування ст.7 вказаного Закону при визначенні меж відповідальності особи за ч.1ст.88-1 КУпАП необхідно довести законність вилучення об`єктів, зокрема тваринного світу, з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, що має бути підтверджено відповідними документами, які видаються в установленому законодавством порядку.

Проте, у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.88-1 КУпАП вказано у суті правопорушення про відсутність документів, які підтверджують законність придбання раків, що не відповідає вказаним вище вимогам Закону.

Згідно з практикою Євпопейського Суду справи про адміністративні правопорушення близькі до кримінальних справ, так як містять обвинувачення особи у вчиненні правопорушення. Відтак особа, яка притягається до такої відповідальності повинна розуміти від якого обвинувачення їй необхідно захищатись, що в свою чергу вимагає від держави чіткого формулювання такого обвинувачення.

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суть викладеного правопорушення не містить всіх ознак об`єктивної сторони такого правопорушення, не розкрито, які саме вимоги закону порушені, з урахуванням того, що норма ч. 1 ст. 88-1 КУпАП є бланкетною, про що зазначалось вище.

Окрім цього, недоведеною є і суб`єктивна сторона правопорушення, яка визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо складу правопорушення порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Також, проаналізовані докази, наявні в матеріалах справи спростовують у своїй сукупності та логічному зв`язку, відомості викладені в протоколі, оскільки не надано жодних доказів до протоколу про адміністративне правопорушення про те, що саме ОСОБА_1 здійснювала придбання чи збут об`єктів тваринного або рослинного світу без набуття права власності.

Таким чином, матеріали справи не містять доказів, які об`єктивно підтверджують порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу з боку ОСОБА_1 , що спростовує вчинення останньою адміністративного правопорушення за ч.1 ст.88-1 КУпАП.

На думку судді, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності достатніх, належних доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.

Також, суддя бере до уваги те, що ч.2 ст.251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП, але працівник поліції, всупереч цих вимог, не забезпечили відповідного доказового матеріалу у справі на обґрунтування складеного протоколу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016, заява №926/08), слід зазначити, що суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин в діях ОСОБА_1 не встановлено ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, відповідно якого провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 88-1, 264, 283, 284, 287-289 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду.

Суддя Віктор ПОПРЕВИЧ