печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2022 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальностідиректора ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД» (код 42874472) ОСОБА_1 , який здійснює діяльність за адресою: м. Київ, вул. Московська, 2 ,

- за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

При проведенні фактичної перевірки кіоску, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Московська, 2, де здійснює господарську діяльність директор ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД» ОСОБА_1 , встановлено, що останнім 08.06.2022 о 15 год. 34 хв. було порушено встановлений порядок проведення розрахунків, а саме: проведено розрахункову операцію через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару (не зазначено найменування підакцизного товару «сигарети»), чим порушено вимоги п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Адвокатом Вербовим Р.П. в інтересах ОСОБА_1 було подано письмові заперечення, в яких вказано на те, що товар, який реалізується товариством, попередньо запрограмовано у РРО, як передбачено нормативно-правовими документами, що підтверджується виданим чеком, а саме має код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Також адвокат додав, що зі слів перевіряючих, у фіскальному чеку повинно бути зазначено найменування «сигарети», проте, відповідно до положень п.п. 215.3.2 Податкового кодексу України, слово чи словосполучення є описом товару (продукції), а не найменуванням. Тому, попереднє програмування проведено відповідно до вимог законодавства.

Окрім цього захисник додав, що дані обставини будуть додатково перевірені та оцінені комісією з розгляду скарг, оскільки товариство оскаржило порушення зафіксовані у акті перевірки, проте жодних доказів подання відповідної скарги адвокатом Вербовим Р.П. надано не було.

Адвокат наголосив також на тому, що протокол був складений за відсутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим у протоколі відсутній підпис ОСОБА_1 , йому не роз`яснювалися його права та обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП.

Суддя дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали справи, надходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 11 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Частиною 1 ст. 155 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Статтею 2 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Як зазначалось вище, вимоги до проведення розрахункових операцій із програмуванням РРО щодо зазначення, зокрема найменування товару, містяться у п. 11 ст. 3 вказаного Закону.

Відповідно до п. 2 Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 р. № 13, назва товару (послуги) - слово, поєднання слів або слова та цифрового коду, які відображають споживчі ознаки товару (послуги) та однозначно ідентифікують товар чи послугу в документообігу СГ.

У Академічному тлумачному словнику української мови вказано, що слово "споживчий" - той, який служить для задоволення потреб споживання.

Аналіз вказаних положень дозволяє дійти висновку, що законодавством чітко не регламентовано вимоги до того, як саме слід зазначати найменування товару при програмуванні РРО та відповідно у фіскальному чеку, а отже у цьому питанні є певна свобода розсуду суб`єкта господарювання. Це пояснюється тим, що існує велика кількість різних товарів як предметів матеріального світу, постійно з`являються нові речі, а тому неможливо імперативно це врегулювати на законодавчому рівні.

Водночас, законодавство визначає, що найменування товару повинно відображати споживчі ознаки товару, тобто з назви товару має бути зрозуміло, що саме це за товар як предмет матеріального світу і для задоволення яких споживчих потреб він призначений. Тобто свобода розсуду суб`єкта господарювання у цьому питанні обмежена такими вимогами.

В даному випадку назва товару у фіскальному чеці зазначена суб`єктом господарювання як "Marv Demi Sil", що вочевидь не дає змоги визначити, що такий товар є сигаретами (тютюновими виробами), такі назви не містять споживчих ознак товару. Використані суб`єктом господарювання формулювання відповідають торговій марці товару, але не його найменуванню.

Окрім цього, суддя не бере до уваги посилання захисника на статтю 215.3.2 Податкового кодексу України, оскільки така стаття містить відомості про тютюнові вироби у вигляді таблиці, з яких справляється ставка податку, зокрема зазначено: код товару, опис товару згідно з УКТ ЗЕД, одиниця виміру, ставка податку, що не стосується суті цієї справи.

Також суддя не бере до уваги заперечення захисника щодо неналежного оформлення протоколу на підставі наступного.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Пунктами 12, 13 Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України N 566 від 02.07.2016 р., у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в податковому органі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до податкового органу для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі. У разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки. Акт підписується не менш як трьома посадовими особами контролюючого органу та реєструється у журналі реєстрації актів, що засвідчують факт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, враховуючи той факт, що ОСОБА_1 запрошувався до ГУ ДПС у м. Києві, проте на виклик не з`явився, суддя вважає, що останній мав можливість скористатися своїм правом, проте свідомо уникнув цього.

Щодо нероз`яснення ОСОБА_1 його прав та обов`язків, передбачених статтею 268 КУпАП, суддя не вбачає відповідних порушень, оскільки такі права роз`яснюються при складенні протоколу, проте ОСОБА_1 не скористався своїм правом та для участі у цій процесуальній дії не з`явився.

Враховуючи вище викладене, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, повністю підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи, а саме:

- протоколі про адміністративне правопорушення №7048 від 06.07.2022 року;

- актом фактичної перевірки №003071 від 09.06.2022;

- копією фіскального чека від 08.06.2022 р., виданого у кіоску ТОВ "Інтро Трейд", у якому зазначено про продаж товару "Marv Demi Sil" за ціною 52 грн. 00 коп.;

Дії ОСОБА_1 суддя кваліфікує за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, як порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

При призначенні стягнення правопорушнику суд, відповідно до ст. 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що обтяжують і пом`якшують відповідальність.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суддя дійшов до висновку, що з метою виховання правопорушника та попередження вчинення ним нових правопорушень необхідним і достатнім буде адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись, ч. 1 ст. 155-1, ст.ст. 221, 275-280, 283-287 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 директора ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД» (код 42874472) винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн.

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя С. В. Шапутько