ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
13 жовтня 2022 рокуСправа №: 695/2471/22
Номер провадження 3/695/1861/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 635003 від 03.09.2022 року ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння стукав у двері та погрожував фізичною розправою відносно ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачено ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи.

Суддя вивчивши матеріали справи при ходить до наступного висновку.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 635003 від 03.09.2022 року слідує, що ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення дрібного хуліганства вчиненого в стані алкогольного сп`яніння. При цьому свідками вказаних дій ОСОБА_1 зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ..

На підтвердження вини ОСОБА_1 до матеріалів справи додані письмові пояснення ОСОБА_2 , рапорт працівника поліції та письмові пояснення ОСОБА_1 ..

Однак до матеріалів справи не додано доказів, що підтверджують перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння та письмові пояснення ОСОБА_3 , який вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення..

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КупАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Однак матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають, адже містять лише сам протокол про адміністративне правопорушення, який по своїй суті є актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, наявність в діях особи якого та її вину необхідно встановлювати також на підставі відповідних доказів, які мають бути додані до матеріалів справи.

Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, про що зазначено в рішеннях ЄСПЛ по справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» («Karelin V. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року).

За таких обставин суддя позбавлений можливості винести законне та обґрунтоване рішення так як справа про адміністративне правопорушення оформлена неналежним чином, а саме: до матеріалів справи не додані письмові пояснення свідка ОСОБА_3 та докази перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння.

Вказані обставини позбавляють суддю можливості повно та усесторонню з`ясувати усі обставини по справі та встановити вину ОСОБА_1 ..

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р. (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

За вказаних обставин справа підлягає поверненню відповідному органу для належного оформлення.

Керуючись ст.256, ч. 2 ст.268, ч. 2 ст. 277 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повернути до Золотоніського районного відділу поліції ГУ НП в Черкаській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Середа Л.В.