Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 498/406/22

Номер провадження: 3-зв/511/1/22

07.11.2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі головуючого судді Гринчак С. І., за участю секретаря Замковенко О.Б.,

особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна, матеріали про відвід судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2022 року на розгляд Роздільнянського районного суду Одеської області з Одеського апеляційного суду надійшли матеріали про відвід судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа розподілена в провадження судді Гринчак С.І.

З матеріалів справи, вбачається, що 26 липня 2022 року, в ході судового засідання по розгляду справи №498/406/22 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, остання заявила відвід головуючому у справі судді Чернецькій Н.С., у зв`язку із тим, що справа відносно неї сфабрикована та не розслідувана, в суді підроблені документи, та на судове засідання не викликані свідки та потерпілий (а.с.13).

Розгляд зазначених матеріалів про відвід судді призначено у відкритому судовому засіданні на 07.11.2022 року з викликом сторін.

Суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецька Н.С. в судове засідання не прибула, заяв про відкладення судового розгляду не подавала.

Оскільки явка судді, якому заявлено відвід, не є обов`язковою, суд розглядає справу без її участі, за наявними у справі матеріалами.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 свою усну заяву про відвід судді підтримала та пояснила, що в судовому засіданні вона заявила відвід судді Чернецькій Н.С., оскільки суддя не викликала в судове засідання потерпілого ОСОБА_2 та свідків, яких вона особисто не заявляла, оскільки вважає, що це обов`язок судді. Крім того при ознайомленні з матеріалами справи, вона побачила, що в справі є пояснення від 10.05.22 року, які вона не писала та вважає, що це секретарка судді підробила її почерк, таким чином в справі є підроблені документи, а тому вона висловила недовіру судді, яка розглядала справу відносно неї.

Заслухавши доводи заявниці, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Складовою частиною права на справедливий суд, яке гарантується ст.6 Конвенції, є розгляд справи саме незалежним і безстороннім, неупередженим судом, яке з поміж іншого забезпечується правом на відвід.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності (п. 53 рішення від 06.11.2008 у справі "Єлоєв проти України"(Yeloyev v. Ukraine), заява № 17283/02); п. 19 рішення від 18.12.2008 р. у справі "Новік проти України"(Novik v. Ukraine), заява № 48068/06), а Конституційний суд України у пунктах 3.4 і 3.6 свого рішення від 11.10.2011 (справа № 10-рп/2011), аналізуючи положення міжнародних актів, наголосив, що "не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям "правопорушення", а відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним.

У цьому рішенні Конституційний суд України поширив певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, розгляд заяви про відвід судді в рамках справи про адміністративне правопорушення є можливим та таким, що направлений на захист прав особи щодо розгляду його справи безстороннім судом.

Кодексом України про адміністративні правопорушення положеннями якого регламентується порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід та, відповідно, не визначає порядку розгляду заяви про відвід.

Тому заява про відвід судді розглядається за аналогією процесуальних норм, які містяться в КПК України, оскільки у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що український уряд визнав кримінальний характер КУпАП.

Відповідно до статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Статті 75, 76 КПК України, містять вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, серед яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, що викликають сумнів в його неупередженості.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

В рішенні ЄСПЛ "Мироненко і Мартенко проти України", зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" та "Веттштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства").

Обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, регламентовані статтею 75 КПК України, а саме: Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Так, з матеріалів адміністративної справи встановлено наступне.

В провадженні судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. на розгляді перебуває протокол про адміністративне правопорушення ВАВ №067653 від 10.05.2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП разом з додатками (справа №498/406/22, провадження №3/498/355/22) (а.с.1-12).

З постанови судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. від 26.07.2022 року вбачається, що в ході судового засідання ОСОБА_1 заявила відвід головуючому у справі судді, у зв`язку із тим, що справа відносно неї сфабрикована та не розслідувана, в суді підроблені документи, та на судове засідання не викликані свідки та потерпілий (а.с.13)

Окрему письмову заяву з належними обґрунтуваннями заявленого відводу, ОСОБА_1 не подавала.

Отже, із зазначеного в описовій частині постанови судді Великомихайлівського районного суду Одеської області від 26.07.2022 року та з доводів викладених заявницею в ході судового розгляду по заявленому відводу, судом встановлено, що ОСОБА_1 висловлюючи недовіру головуючому судді Чернецькій Н.С. наполягає на тому, що справа відносно неї сфабрикована та не розслідувана, в суді підроблені документи, та на судове засідання суддя не викликала свідків та потерпілого, тобто на її думку існують обставини які викликають сумнів у неупередженості судді.

Оскільки посилань щодо недотримання положень п.п.1-3, 5 ч. 1, ч. 2 ст. 75, ч. 76 КПК України заява (доводи) про відвід судді не містить.

Суд вважає, що такі доводи заявниці є необґрунтованими та такими що ґрунтуються виключно на припущеннях, та не можуть розглядатися як інші обставини що викликають сумнів в об`єктивності чи неупередженості судді Чернецької Н.С., а відтак не можуть бути підставою для відводу.

Таким чином, дослідивши підстави заявленого відводу судді у даній справі, суд приходить до висновку про відсутність обставин, передбачених п.4 ч.1 ст.75 КПК України, які б указували або викликали сумнів в об`єктивності чи неупередженості судді в розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.5 ст.80 КПК України відвід має бути вмотивованим, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Суд дійшов висновку про відсутність процесуальних підстав для задоволення відводу судді Чернецької Н.С., оскільки усі доводи заявниці є необґрунтованими та не підтвердженими жодними належними та допустимими доказами.

За таких обставин, суд вважає за необхідне заявлений відвід судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецької Н.С. у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 08.11.2022року.

Суддя: С. І. Гринчак