Справа № 703/2138/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., за участю особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Примака В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

у с т а н о в и в :

30 липня 2022 року інспектором СРПП відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Ніколенком І.О. складено протокол серії ВАВ №230158 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відповідно до якого, ОСОБА_1 29 липня 2022 року близько 19 години 00 хвилин в ході конфлікту з сусідами, які проживають за адресою: АДРЕСА_2 , ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою та побив молотком металевий паркан, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 у судовому засіданні своєї провини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та зазначив, що 29 липня 2022 року близько 19 години 00 хвилин він перебував на подвір`ї свого будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Поряд з його будинком розташований будинок АДРЕСА_2 , в якому проживає ОСОБА_2 . У вказаний час ОСОБА_3 також перебувала на подвір`ї та між ними виник словесний конфлікт. Однак, під час вказаного конфлікту він жодних хуліганський дій не вчиняв, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, нецензурною лайкою не виражався.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвокат Примак В.О. у судовому засіданні зазначив, що у протоколі не зазначено, у чому саме полягає порушення громадського порядку, які саме суспільні відносини були порушені, чий конкретний спокій ОСОБА_1 порушив та в чому саме це проявилось. Жодних доказів порушення ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян матеріали справи не містять. Просив закрити провадження у справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні надала покази, відповідно до яких, ОСОБА_1 є її сином. 29 липня 2022 року вони прийшла до будинку ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , щоб провідати останнього. У цей час ОСОБА_1 перебував на подвір`ї свого будинку, а його сусідка ОСОБА_5 , яка проживає в будинку АДРЕСА_2 підбігла до паркану, що розмежовує їх будинковолодіння, та через нього сварилася з ОСОБА_1 . З метою уникнення подальшої сварки вона забрала ОСОБА_1 до будинку, а сусідка ОСОБА_5 з невідомих їй причин викликала працівників поліції. Будь-яких хуліганських дій ОСОБА_1 не вчиняв. Сторонні особи вказаного конфлікту не бачили.

Суддя, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, та покази свідка, врахувавши доводи захисника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною частиною статті настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Згідно ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, на думку працівника поліції, ОСОБА_1 29 липня 2022 року близько 19 години 00 хвилин в ході конфлікту з сусідами, які проживають за адресою: АДРЕСА_2 , ображав нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою та побив молотком металевий паркан, чим, на думку працівника поліції, вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Однак, у вказаному протоколі не зазначено місце вчинення адміністративного правопорушення, у даному випадку місце перебування особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 на час конфлікту з сусідами.

Під час судового розгляду, шляхом отримання пояснень від самого ОСОБА_1 та показів свідка ОСОБА_4 , встановлено, що у зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення час ОСОБА_1 перебував на території свого будинковолодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а особа, яка зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, як потерпіла ОСОБА_5 перебувала на території свого будинковолодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, під час вчинення ОСОБА_1 зазначених у протоколі дій, як він, так і особа, яка зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, як потерпіла ОСОБА_5 , перебували на території будинковолодінь, у яких проживають, тобто на території яка, у відповідності до Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», не є громадським місцем.

Крім того, нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння - це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність, різноманітні.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року.

В протоколі про адміністративне правопорушення не розкрита суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

При викладені складу правопорушення, не визначена його об`єктивна сторона, тобто не зазначено, що саме було порушено діями ОСОБА_1 громадський порядок чи спокій громадян, не зважаючи на те, що ці обставини є обов`язковими ознаками складу адміністративного правопорушення.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Як вбачається з письмових пояснень особи, яка зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, потерпілою ОСОБА_5 , остання стверджує, що особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 систематично вчиняються хуліганські дії по відношенню до неї та її родини, в звязку з чим суддя приходить до висновку про наявність між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 триваючого конфлікти, внаслідок чого у них виникли особисті неприязні стосунки.

За вказаних обставин, дії ОСОБА_1 не можуть бути розцінені як такі, що вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства.

Таким чином, дії ОСОБА_1 , які зазначені у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, не містять об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Крім того, працівник поліції, не провівши належної перевірки обставин, які викладені у письмових поясненнях ОСОБА_5 , не отримавши жодного доказу, який їх підтверджує, хоча мав об`єктивну можливість їх отримати, не впевнившись у достовірності пояснень ОСОБА_5 , безпідставно, виключно на підставі звернення останньої, склав відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, до якого вніс відомості, які не підтверджуються матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір стягується виключно у разі винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю, судовий збір з нього стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283 285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Повний текст постанови виготовлений 14 вересня 2022 року.

Суддя І.Я. Биченко