Справа № 174/390/22
Провадження № 3/174/133/2022
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

05 серпня 2022 року м. Вільногірськ

Суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області Ілюшик І.А., розглянувши матеріал, який надійшов з відділення поліції № 4 Кам`янського РУП ГУНПв Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності по ст.173 КУпАП відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Вільногірськ, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, -

якому згідно ст. 268 КУпАП роз`яснені його права та обов`язки,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 858380 від 25.07.2022 року, ОСОБА_1 , 18.07.2022 р. о 21:30 год., по АДРЕСА_2 скоїв дрібне хуліганство, що виражалось у висловлювані грубою нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2 , та погрожував їй фізичною розправою, своєю поведінкою порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 858377 від 25.07.2022 року, ОСОБА_1 , 20.07.2022 р. о 19:10 год., перебуваючи у громадському місці у дворі будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та погроджував їй фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 858379 від 25.07.2022 року, ОСОБА_1 , 11.07.2022 р. о 20:10 год., перебуваючи у громадському місці у біля магазину Мерідіан по вул. Центральна 55/57,м. Вільногірськ Дніпропетровської області, висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушив порядок та спокій громадян.

Вказані дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 404442 від 26.07.2022 року, ОСОБА_1 , 12.07.2022 р. о 15:30 год., по вул. Центральна, 55-а висловлювався в бікс заявниці ОСОБА_2 нецензурною лайкою та висловлював погрози в її сторону , чим порушив порядок та спокій громадян.

Вказані дії ОСОБА_1 посадовою особою кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання зявився, пояснив, що у нього був конфлікт з колишньою співмешканкою.

Відповідно до ст. 23 КУпАП України, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.

При накладенні адміністративного стягнення, суд враховує: характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан. Обставиною, яка пом`якшує відповідальність, є щире каяття.

Згідно ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа скоїла декілька адміністративних правопорушень, справи за якими одночасно розглядає один і той самий орган (посадова особа), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більше серйозніше порушення з числа скоєних.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обовязків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобовязаний зясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення обєднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, обєктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Субєктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом субєктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Обєктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту, тощо.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоровя населення» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Згідно з протоколами, ОСОБА_1 , по АДРЕСА_2 скоїв дрібне хуліганство, що виражалось у висловлювані грубою нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2 , та погрожував їй фізичною розправою, своєю поведінкою порушив громадський порядок та спокій громадян. Дії кваліфіковано за ст. 173 КУпАП. У справі174/391/22, провадження 3/174/134/2022 містяться письмові пояснення ОСОБА_3 , яка вказала, що знаходилась у дворі будинку АДРЕСА_2 із ОСОБА_2 . В цей час до них підійшов колишній співмешканець її подруги ОСОБА_4 , який почав висловлюватись грубою нецензурною лайкою, погрожував розправою, на зауваження не реагував. Потім приїхали співробітники поліції. Коли поліція поїхала з місця, то через деякий час ОСОБА_4 знову повернувся, почав погрожувати та висловлюватись в бік ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ) грубою нецензурною лайкою. Знову викликали поліцію, а ОСОБА_7 втік у невідомому напрямку.

Інших свідків події жодного разу не було встановлено.

Проаналізуваши зміст протоколів та матеріали справ можна дійти висновку про те, що зазначені у протоколах обставини не доведені належними та допустимими доказами та не відповідють диспозиції ст. 173 КУпАП, що інкримінується ОСОБА_1 .

З урахуванням наведеного, суд констатує, що в даному випадку відсутні такі ознаки суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів.

Конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка не бажає поновлювати із ним стосунки, є конфліктом між колишніми співмешканцями, який, очевидно, триває у часі.

Слід підкреслити, що умисел особи має бути спрямований саме на порушення громадського порядку, а не на конкретний конфлікт з іншою людиною.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає адміністративну справу, самостійно визначати правову кваліфікацію складу вчиненого правопорушення.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогост. 173 КУпАП. Статтею 62 Конституції Українирегламентовано, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення. За змістом наведених вимог закону висновки судді щодо оцінки доказів мають вказуватись у точних і категоричних судженнях, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Враховуючи викладене, доходжу висновку, що провадження в справі слід закрити у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 173 ч. 3, 283, 274, 284, 285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Вільногірський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І.А.Ілюшик