Справа № 743/97/22
Провадження №3/743/50/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року Ріпкинський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючої - судді Павленко О.В., при секретарі Воєдило О.В.,

під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 371240 від 01.02.2022, 05.01.2022, ОСОБА_1 , близько 10 год. 00 хв., перебуваючи у п`яному вигляді, у громадському місці біля буд. 8А по вул. Перемоги в с. Даничі, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, виходячи із змісту процесуальних норм КУпАП, якими врегульовано порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, суд не наділений обов`язком здобувати у справі докази, однак зобов`язаний дослідити вже здобуті та надати їм належну правову оцінку.

Так, відповідно до положень КУпАП, однією з обов`язкових умов притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення нею конкретних дій, є наявність в цих діях події і складу адміністративного правопорушення, що доводиться шляхом подання доказів.

У відповідності до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Юридичне формулювання вчиненого адміністративного правопорушення з розкриттям його об`єктивної сторони викладається у протоколі про адміністративне правопорушення.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Суд не має права у будь-який спосіб конкретизувати або змінювати юридичне формулювання вчиненого особою адміністративного правопорушення, оскільки це суперечить загальним засадам судочинства, передбаченим ст. 129 Конституції України, та є порушенням права на захист особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Так, санкцією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми неправомірними діями вона посягає на громадський порядок у громадському місці.

Обов`язковою кваліфікуючою ознакою дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме громадське місце, під яким розуміється частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення (невизначеного кола осіб) вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони, вулиці, площі, парки, транспортні магістралі, вокзали, пристані, аеропорти й інші громадські місця, тобто місця де складаються відносини між людьми, місця спілкування людей із метою задоволення різних життєвих потреб. Дане місце та спілкування людей і поведінка їх в даних місцях може зачіпати інтереси іншої особи, групи осіб чи суспільства.

Натомість, квартири, приватна територія, місця загального користування в багатоповерхівках, виробничі приміщення, приміщення закритого типу, житло не належить до місць, де громадський порядок може бути порушений.

У фабулі протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 371240 від 01.02.2022, старшим інспектором СЮП ВП ЧРУП ГУНП в Чернігівській області Петройтіс Т.В., зазначено, що ОСОБА_1 05.01.2022, о 10 год. 00 хв., висловлювався нецензурною лайкою у громадському місці біля будинку № 8А по вул. Перемоги в с. Даничі.

Водночас, інспектором не було конкретизовано, чи вказана подія відбулася на вулиці біля будинку № 8А, що є громадським місцем, чи на подвір`ї біля цього будинку, в якому проживає ОСОБА_1 , що не відноситься до громадського місця.

При цьому, суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення, який, крім іншого, є документом в межах якого розглядається справа про адміністративне правопорушення, складений без дотримання вимог, встановлених КУпАП, позбавляє суд можливості розглянути справу у відповідності до вимог закону та, водночас, не може прийматися судом як доказ, що фіксує подію адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Так, якщо під час розгляду справи про адміністративне правопорушення вина у його вчиненні не була доведена належними та допустимими доказами, це має прирівнюватись до доведеної невинуватості.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про не доведення належними та допустимими доказами вини ОСОБА_1 у вчиненні ним 05.01.2022 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 245, 247, 252, 280, 283, 284, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,- закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання на неї апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду, через Ріпкинський районний суд Чернігівської області.

Суддя О.В. Павленко