Номер провадження 3/521/3803/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2022 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Граніна В.Л.,

при секретарі Шкребтієнко Г.М.,

за участю:

представника Одеської митниці

Державної митної служби України Євдокимова Д.А.,

захисника особи адвоката Воронюка М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі справу, що надійшла з Одеської митниці ДМС України за протоколом складеним відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , працюючого директором ТОВ «ТРІКСА» (80461, Україна, Львівська область, Кам`янка Бузький р-н, смт Запитів(з), вул. Весела, 35, ), який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшли протоколи №№4240/50000/21 та 4241/50000/21 від 19.10.2021 року про порушення митних правил з відповідними матеріалами, у відношенні гр. ОСОБА_1 , за ознаками скоєння правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, які постановою суду від 02.12.2021 року були об`єднані в одне провадження.

З вищевказаних протоколів про порушення митних правил вбачається, що 31.08.2021 року о 11 год. 16 хв. до відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці від імені ТОВ «Трікса» () представником ТОВ «Сітней ЛТД» () ОСОБА_2 на підставі Договору, укладеного з ТОВ «Трікса» від 12.04.2019 року №019/19 про надання брокерських послуг та декларування, з метою переміщення товару через митний кордон України, в електронному вигляді подано митну декларацію типу «IM40EE», за внутрішніми номерами 3927 та 3931, які прийняті та зареєстровані митним органом за №UA500020/2021/209216 та №UA/500020/2021/209217 відповідно.

Відповідно до п. 1.1 Договору, укладеного між ТОВ «Сітней ЛТД» та ТОВ «Трікса», про надання брокерських послуг та декларування, ТОВ «Сітней ЛТД» за дорученням та за рахунок ТОВ «Трікса», надає послуги з отримання дозвільних документів та декларування товарів, які належать ТОВ «Трікса» та переміщуються через митний кордон України, та надає митно-брокерські та консультаційні послуги у сфері митного законодавства.

При заповненні митних декларацій, представник ТОВ «Сітней ЛТД» відображає відомості про товар, відповідно до товаросупровідних та комерційних документів отриманих від ТОВ «Трікса», згідно попередньо досягнутих домовленостей. Тобто, у відповідності до норм законодавства України, декларантом виступає ТОВ «Трікса», а представником - ТОВ «Сітней ЛТД».

В подальшому, 02.09.2021 року від імені декларанта ТОВ «Трікса», представником ТОВ «Сітней ЛТД» з метою митного оформлення та випущення товару у вільний обіг, подано митні декларації типу «ІМ40ДЕ», які прийняті та зареєстровані митним органом за №UA500020/2021/209554 та №UA/500020/2021/209552.

Відповідно до відомостей митних декларацій, від відправника/продавця китайської компанії «Tianjin Crown Champion Industrial CO. LT» та адресу одержувача/покупця ТОВ «Трікса» у контейнерах MEDU2039529, MSCU6830906, MSCU6323434, TGHU1823320, CAXU6771544, MEDU1081890, MSDU1391698, TEMU3747211, TRHU2066480, DRYU2439485, TCLU6978984, TEMU2110996, GLDU5361882 (МД №UA500020/2021/209554), FTAU1443472, MSDU1020402, FBIU0521033, MEDU2083007, UETU2685739, MEDU3502685, GLDU2070142, TGHU0859652, TCLU2571368, MEDU2823269, TRLU8944278, MEDU6535213, MEDU1226103 (МД №UA/500020/2021/209552), через митний кордон України переміщується товар «сировина для виготовлення добрива із вмістом двох поживних елементів: фосфору та азоту. Моноамонію фосфат 98%.

Для здійснення митного контролю та митного оформлення товару митному органу надано технічні умови ТУ У 20.1-4183950-001:2019, ТУ У 20.1-2:2019, відповідно до якого із момнамонію фосфату виготовляються комплекси концентровані композиційні халатні «Triksa» та добриво рідке мінеральне «Triksa-NPK».

15 вересня 2021 року посадовими особами митного органу під час проведення часткового митного огляду, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів даним, зазначеним у МД, встановлено, що товар являє собою речовину у вигляді кристалів білого кольору без запаху, розфасовану у мішки по 25 кг. Згідно маркування на пакуванні товару, товар «фосфат моно амонію (МАР monoammonium phosphat»).

Тобто, за наведених обставин, уповноважені особи Одеської митниці, дійшли до висновку, що вказана речовина є готовим мінеральним добривом.

З метою підтвердження вказаних обставин, Одеською митницею проведено відбір проб (зразків) для проведення лабораторного дослідження з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів з УКТ ЗЕД, а також з метою встановлення характеристик, визначальних для встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорві, сильнодіючих чи отруйних речовин.

Як зазначає в протоколі Одеська митниця, 08.10.2021 року митницею отримано від Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби листи за №7.17-3/7.17-31-02/7.10/7180 та №№7.17-3/7.17-31-02/7.10/7181 від 07.10.2021 року з висновками щодо наданих проб товару.

Так, відповідно до висновків №-0213 та №-0214 від 07.10.2021 року, надані проби моно амонію фосфату є мінеральним комплексним добривом.

Одеська митниця у протоколах зазначає, що відповідно до ЗУ «Про пестициди та агрохімікати», забороняється ввезення на територію України, торгівля та виготовлення пестицидів та агрохімікатів до їх державної реєстрації, окрім тих, які зазначені в додатках до цього закону.

Товарна підкатегорія згідно УКТ ЗЕД 3105 40 00 00 відсутня в даному переліку, а отже ввезення на митну територію України даних пестицидів та агрохімікатів дозволяється виключно за умови їх державної реєстрації.

Однак, зазначена речовина, моноамонію фосфат, під час ввезення її на митну територію України не була зареєстрована у встановленому законом порядку.

На підставі вищевикладеного, Одеська митниця у протоколах зазначає, що гр. ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді керівника підприємства ТОВ «Трікса», зобов`язаний задекларувати точні та достовірні відомості про товар «мінеральне комплексне добриво, моноамоній фосфат (МАФ; NH4H2PO4), не виконав свого обов`язку, що призвело до заявлення недостовірних відомостей «сировина для виготовлення добрива».

На підставі вищевказаних обставин посадовою особою митниці було складено протоколи про порушення митних правил за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України.

У судовому засіданні гр. ОСОБА_1 участі не приймав, однак приймав участь його захисник, який надав пояснення, відповідно до яких просив провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Представник митниці у судовому засіданні надав пояснення по суті складених протоколів та просив прийняти рішення по справі з урахуванням висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, яка долучена до матеріалів справи та стала однією з підстав для складання вищевказаних протоколів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази у їх сукупності, вислухавши думку учасників процесу, суд не знаходить достатніх підстав для визнання особи винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, за кваліфікуючими ознаками: недекларування товарів, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних відомостей про товари, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України, тому провадження по справі підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в обґрунтування своєі? позиціі? та правомірності складання протоколів Одеська митниця ДМС Украі?ни посилається на висновки Спеціалізованоі? лабораторіі? з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0213 від 07.10.2021 року та висновок Спеціалізованоі? лабораторіі? з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №-0214 від 07.10.2021 року.

Відповідно до пояснень директора ТОВ «Трікса» ОСОБА_1 , що надані під час розгляду справи, ТОВ «Трікса» були складені та направлені до Одеськоі? митниці ДМС Украі?ни митні деклараціі? від 31.08.2021 року за формою ІМ40ЕЕ № UA500020/2021/209216, №UA/500020/2021/209217 та митні деклараціі? від 02.09.2021 р. за формою ІМ40ДЕ №UA500020/2021/209552, №UA500020/2021/209554 по товару - сировина для вироблення добрива із вмістом двох поживних елементів : фосфору та азоту. ОСОБА_3 98% min, CAS 7722-76-1, що прибув від постачальника компаніі? Tianjin Crown Champion Industrial Co.,Ltd згідно інвои?сів № TR 3105L43-1 від 31.05.2021р., № TR 3105L43-2 від 31.05.2021 р. та по коносаментам № MEDUCE677306 та № MEDUCE736565.

Вантаж прибув по коносаменту № MEDUCE677306 в морських контейнерах № FTAU1443472, MSDU1020402, FBIU0521033, MEDU2083007, UETU2685739, MEDU3502685, GLDU2070142, TGHU0859652, TCLU2571368, MEDU2823269, TRLU8944278, MEDU6535213, MEDU1226103; та по коносаменту № MEDUCE736565 в морських контейнерах № MEDU2039529, MSCU6830906, MSCU6323434, TGHU1823320, CAXU677 1544, MEDU1081890, MSDU1391698, TEMU3747211, TRHU2066480, DRYU2439485, TCLU6978984, TEMU2110996, GLDU5361882.

Також в поясненнях директора ТОВ «Трікса» ОСОБА_1 зазначено, що вищезазначені висновки Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №113 та №-0214 від 07.10.2021 року є неповними та необґрунтованими у зв`язку з відсутністю в них зазначення препаративної форми ( кристалічна чи гранульована) хімічної речовини сировина для вироблення добрива із вмістом двох поживних елементів : фосфору та азоту. Моноамонію Фосфат 98%, що безпосередньо впливає на визначення класифікації такої хімічної речовини.

Крім того, вказано, що в зазначених висновках Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № 113 та №-0214 від 07.10.2021 року, експерт помилково посилається на джерело 13, а саме на електронний ресурс виробника даної хімічної речовини компанії Tianjin Crown Champion Industrial Co. ,Ltd, за посиланням: http://www.crownchampion.com/phosphate-raw-material/monoammonium-phosphate/map-mono-ammonium-phosphate.html За даним посиланням в мережі інтернет, можна встановити, що експертом робився висновок щодо препаративної форми речовини ОСОБА_3 гранульований.

Поряд із цим, відповідно до документів, які були надані експерту Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби , в тому числі Актів про взяття проб від 15.09.2021 року, хімічна речовина з якої відбирались проби та була надана на дослідження, має препаративну форму Моноамонію Фосфат технічний кристалічний (посилання на сайті виробника:http://www.crownchampion.com/phosphate-raw-material/monoammonium-phosphate/monoammonium-phosphate-tech-grade-tmap-water.html).

Додатково директором ТОВ «Трікса» ОСОБА_1 наданий висновок №-0278 від 06.12.2021 року тієї ж самої Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, що зроблений на замовлення Одеської митниці ДМС України для перевірки відповідності опису товарів даним, зазначеним ТОВ «Трікса» в митній декларації № UA500050/2021/206481 від 18.11.2021р., що були складені ТОВ «Трікса» та направлені до Одеської митниці ДМС України по тому ж самому товару сировина для вироблення добрива із вмістом двох поживних елементів : фосфору та азоту. ОСОБА_3 98% min, CAS 7722-76-1, що прибув від та від того ж постачальника компанії Tianjin Crown Champion Industrial Co.,Ltd, згідно того ж самого контракту № Кіе/СНN-UKR/25012018 від 25.01.2018р., що за твердженням директора ТОВ «Трікса» ОСОБА_1 є товаром з однієї партії, що була розділена перевізником для зручності перевезення через значний об`єм самої партії та дефіцитом вантажних морських контейнерів для транспортування товарів.

Однак, в розділі 12. Висновки даного дослідження експерт Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби зазначив, що відповідно до інформації наведеній у витягу з сайту виробника (п.7.14) продукт «MONO AMMONIUM PHOSPHATE Тech Grade (TMAP) Water SolubLe» є кристалічною речовиною з молекулярною формулою (NH4)H2PO4, якій відповідає CAS № 7722-76-1, сільськогосподарського сорту, виробник: Китай.

Крім того, в висновках дослідження зазначено, що на питання «чи можливо ідентифікувати дану речовину як «агрохімікати» в розумінні закону України від 02.03.1995р. № 86/95-ВР «Про пестициди та агрохімікати» виходить за межі повноважень СЛЕД Держмитслужби.

Також, директором ТОВ «Трікса» ОСОБА_1 наданий суду Висновок експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз № 21-5943 від 20.10.2021р., відповідно до висновків якого зазначено, що: Наданий на дослідження зразок вантажу за МД №№ № UA500020/2021/209216, UA500020/2021/209552 являється моноамоній фосфатом (MAP). Моноамоній фосфат наявний в складі наданих на дослідження зразків продукції ТОВ «Трікса» «Рідке комплексне добриво РКД 8-24-0» та «Рідке комплексне добриво РКД 9-27-0». Згідно нормативної документації ТОВ «Трікса» ТУ У 20.1-2:2019 Добриво Рідке Мінеральне TRIKSA NPK та ТУ У 20.1.-1:2019 Комплексні Концентровані Композиційні Хелатні TRIKSA) моноамоній фосфат використовується в якості сировини для виробництва добрив.

Додатково в якості доказів надані: копія Листа Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя Міністерства Охорони здоров`я України №3/10-А-642 від 27.09.2021р.; -копія Звіту Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя Міністерства Охорони здоров`я України № 3/28-А-2857-21 від 16.09.2021р.; копія Протоколу випробувань Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І. Медведя Міністерства Охорони здоров`я України №3/28-А-2916-21/2307/83 від 27.09.2021р.;- копія ТУ_У_20.1-2_2019 Добриво рідке мінеральне «TRIKSA-NPK»; копія ТУ_У_20.1-1_2019 Комплекси концентровані композиційні хелатні «TRIKSA»;- копія Експертного висновку Одеської регіональної торгово-промислової палати № УТЕ-862 від 15.09.2021р. копія сертифікату ( свідоцтва) державної реєстрації небезпечного фактора № В000014 на амоній фосфат одноосновний; копія листа Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 15.11.2021р.

Відповідно до наявного в матеріалах справи сертифікату (свідоцтва) державної реєстрації небезпечного фактора №В000014, виданого ДП Комітет з питань гігієнічного регламентування «Міністерства охорони здоров`я України», хімічна речовина - Амоній фосфат одноосновний (моноамоній фосфат;) CAS № 7722-76-1, є зареєстрованим ТОВ «Трікса» для використання в хімічній промисловості, сільському господарстві. Сертифікат дійсний до 04.11.2024р.

Згідно листа Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України № 25/8-12/24195-21 від 15.11.2021р., що адресоване Міністерству фінансів України, Держмитслужбі та ТОВ «Трікса», зазначено, що до повноважень Міндовкілля не належить віднесення хімічноі? речовини до категоріі? агрохімікатів виходячи із складу такоі? речовини.

З метою проведення комплексноі? експертизи товару, відповідно до ст. 515 МК Украі?ни, судом постановою від 14.12.2021 року матеріали адміністративної? справи було повернуто до Одеськоі? митниці ДМС Украі?ни для проведення додаткової? перевірки.

На виконання постанови суду від 14.12.2021 р. співробітниками Одеської митниці ДМС Украі?ни, відповідно до статті 356 МК Украі?ни, відібрано зразки (проби) хімічноі? речовини - сировина для вироблення добрива із вмістом двох поживних елементів: фосфору та азоту. ОСОБА_4 98%, що прибув від постачальника компаніі? Tianjin Crown Champion Industrial Co.,Ltd згідно інвои?сів № TR 3105L43-1 від 31.05.2021 р., № TR 3105L43-2 від 31.05.2021р. та по коносаментам № MEDUCE677306 та № MEDUCE736565, згідно актів відібрання проб від 10.01.2022 р. в контеи?нері № MSCU6323434 (по декларації МД № UA500020/2021/20954) та контейнері № FBIU052103 (по декларації МД №UA500020/2021/209552), тобто, з контеи?нерів, з яких раніше відбирались проби на дослідження СЛЕД Держмитниці, та на підставі яких було зроблено висновки № -0213 та №-0214 від 07.10.2021 року.

Відповідно до п. 12 статті 357 МК Украі?ни, відібрані зразки разом з документами справи були направлені для проведення експертизи в Одеському науково-дослідному інституті судових експертиз (ОНДІСЕ) Міністерства Юстиціі? Украі?ни з метою встановлення визначальних характеристик для ідентифікаціі? товару: хімічнии? склад, матеріал та класифікацію згідно УКТЗЕД.

Судовим експертом ДП «Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз» Юрченко Є.П. складені висновки судової експертизи № 22-227 від 24.01.2022 р. та №22-414 від 01.02.2022 р. Відповідно експертного висновку №22-227 від 24.01.2022 р. надані наступні відповіді:

1. Зразки, які були відібрані 10.01.2022р. з контейнера MSCU6323434, являються хімічною речовиною моноамоній фосфат кристалічний з вмістом основної речовини не менше 98% ( азоту N -12%, фосфору P2O5-61%) та відповідає опису товару у графі 31 МД №UA500020/2021/209554.

2. Зразки, які були відібрані 10.01.2022р. з контейнера FBIU0521033, являються хімічною речовиною - моноамоній фосфат кристалічний з вмістом основної речовини не менше 98% ( азоту N -12%, фосфору P2O5-61%) та відповідає опису товару у графі 31 МД №UA500020/2021/209552.

3. Зразки, які були відібрані 10.01.2022р. з контейнерів MSCU6323434 та FBIU0521033, є кристалічними порошками.

4. Згідно нормативної документації ТОВ «Трікса» на готову продукцію ТУ У 20.1-4183950-002:2019 добриво рідке мінеральне «Triksa-NPK» , ТУ У 20.1-1:2019 комплекси концентровані композиціи?ні халатні «Triksa», моноамоній фосфат використовується в якості сировини для виробництва добрив.

5. Зразки, які були відібрані 10.01.2022р. з контейнерів MSCU6323434 та FBIU0521033 та зразки, які були надані при проведені експертних досліджень ОНДІСЕ № 21-5943 від 20 жовтня 2021 року та № 21-6618 від 24 листопада 2021 року співпадають за фізико-хімічними властивостями та хімічним складом, що вказує на однорідність товару.

6. Хімічна речовина кристалічний моноамоній фосфат з контейнерів MSCU6323434 та FBIU0521033 не призначена для застосування як окреме мінеральне добриво, та є агрохімікатом, що застосовується в складі готових форм добрив у відповідності до нормативно-технічної документації ТОВ «Трікса», як один з компонентів (сировина).

Відповідно експертного висновку №22-414 від 01.02.2022 р., надана наступна відповідь:

1. Хімічна речовина моноамоній фосфат кристалічний з вмістом основної речовини не менше 98% (азоту N -12%, фосфору P2O5-61%) виробництва компанії? Tianjin Crown Champion Industrial Co.,Ltd з контейнерів MSCU6323434 та FBIU0521033, що використовується як сировина для виробництва добрив ТОВ «Трікса», має чинну для використання в хімічній промисловості та сільському господарстві реєстрацію в Комітеті з питань гігієнічного регламентування МОЗ (сертифікат № В000014 дійсний до 04.11.2024р.), відповідно до вимог п.19 Постанови КМУ № 295 від 04.03.1996 року та не підлягає державним випробуванням і реєстрації в Державному реєстрі агрохімікатів та пестицидів.

Таким чином, зібрані докази у їх сукупності свідчать про те, що хімічна речовина - моноамоній фосфат кристалічний з вмістом основної речовини не менше 98% ( азоту N -12%, фосфору P2O5-61%) виробництва компаніі? Tianjin Crown Champion Industrial Co.,Ltd, що використовується як сировина для вироблення добрив ТОВ «Трікса», відповідає опису товару у графі 31 МД №UA500020/2021/209552 та МД №UA500020/2021/209554 та відповідно не підлягає державним випробуванням і реєстрації в Державному реєстрі агрохімікатів та пестицидів.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Частина 6 статті 264 МК України передбачає, що митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою митного органу, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суддя зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення при цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які відповідно чинного законодавства, представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Відповідно до матеріалів адміністративної справи, на думку митного органу, порушення особи полягало в порушенні процедури декларування товарів, передбаченої ст. 257 МК України, та не заявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Однак, надані митним органом докази на підтвердження вини особи спростовуються, зокрема, висновками судової експертизи №22-227 від 24.01.2022 р. та №22-414 від 01.02.2022 р., яка була проведення за результатами додаткової перевірки.

У суду відсутні сумніви стосовно правильності вказаних висновків, оскільки вони підписані експертом та мають печатку юридичної особи, які несуть відповідальність відповідно до закону у разі зазначення неправдивих відомостей.

На підставі досліджених судом документів, суд приходить до висновку, що задекларовані відомості щодо ввезеного товару (його наявність, найменування/назва, кількість тощо) узгоджувалися з відомостями про цей товар, які зазначено у товаросупровідних та інших документах.

На підставі матеріалів справи судом встановлено, що вказане в митній декларації та товарно-супровідних документах найменування та опис товару повністю відповідає дійсності. Жодні інші документи на товар відсутні і митницею до уваги не брались. За змістом протоколу документи не є підробленими чи одержаними незаконним шляхом, оскільки дії за такими ознаками в провину гр. ОСОБА_1 не ставляться.

Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено ст. 472 МК України, полягає у недекларуванні товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявленні за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Тобто, сам по собі факт невірного зазначення коду товару, згідно з УКТ ЗЕД, не становить склад правопорушення згідно зі ст. 472 МК України.

Крім цього, слід вказати, що диспозицією ст. 472 МК України передбачено, що відповідальність настає через недекларування товарів, що переміщуються через митний кордон України, тобто не заявлення за встановленою формою точних та достовірних даних про товар. Тобто, відповідальність може наступати лише у випадку, коли особі відомі усі необхідні реквізити товару, що підтверджуються відповідними документами, однак особа їх не декларує за встановленою формою.

Отже, основним безпосереднім об`єктом правопорушення за даною нормою закону є встановлений порядок переміщення товарів та ТЗ через митний кордон України, а об`єктивною стороною є дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України, тобто активна поведінка (вчинок) особи.

Таким чином, судом встановлено, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено ст. 472 МК України.

Згідно ст.ст. 10, 11 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 472 МК України є наявність в діях правопорушника вини у форму умислу або необережності.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

У матеріалах справи відсутні докази наявності в діях гр. ОСОБА_1 вини в формі умислу або необережності.

Так, з підстав, наведених вище, суд прийшов до висновку про відповідність відомостей щодо ввезеного товару (його наявність, найменування/назва, кількість тощо) відомостям про цей товар, які зазначено у товаросупровідних та інших документах.

Статтею 495 МК України та статтями 251, 252 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім цього, слід зазначити, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції, "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції "з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням".

У рішенні у справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що "…адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень".

Аналогічну правову позицію визначив Постановою від 31.01.2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 760/10803/15-а (адміністративне провадження № К/9901/19074/18): один з основних принципів забезпечення вирішення спорів у публічно-правовій сфері, зокрема, між суб`єктом приватного права і суб`єктом владних повноважень, який передбачає, що останній зобов`язаний забезпечити доведення в суді правомірності свого рішення, дії або бездіяльності, оскільки, в протилежному випадку, презюмується, що вони є протиправними.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Попри це, хотілося б звернути увагу на те, що процес про адміністративне правопорушення цілком ув`язаний з вищезазначеними презумпціями процесу кримінального, оскільки Європейський суд уже визнавав кримінально-правовий характер норм українського законодавства, якими передбачена відповідальність за адміністративні правопорушення, зокрема, і за порушення митних правил (рішення по справах «Надточій проти України» та «Гурепка проти України»).

Виходячи з положень ст.ст. 8, 62 Конституції України, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Отже, суд, аналізуючи вищевикладені обставини, враховуючи наведені норми та керуючись конституційним принципом презумпції невинуватості, вказаним в ст. 62 Конституції України (тобто, вина особи, яка притягається до відповідальності повинна бути доведена органом який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватися на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів), вважає, що вина особи у скоєні адміністративного правопорушення не доведена, а тому провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 528 МК України, у справі про порушення митних правил суд (суддя) виносить одну з постанов, передбачених частиною першою статті 527 цього Кодексу.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 527 МК України, у справі про порушення митних правил суд (суддя), що розглядає справу, виносить, зокрема, постанову про закриття провадження у справі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, що є підставою для закриття провадження по справі, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП.

Згідно ст. 283 КУпАП, постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи.

Статтею 265 КУпАП встановлено, що речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються посадовими особами органів, зазначених у статтях 234-1, 234-2, 244-4, 262 і 264 цього Кодексу. Вилучені речі і документи зберігаються до розгляду справи про адміністративне правопорушення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням із Державною судовою адміністрацією України, а після розгляду справи, залежно від результатів її розгляду, їх у встановленому порядку конфіскують, або повертають володільцеві, або знищують, а при оплатному вилученні речей реалізують.

Отже, керуючись наведеними нормами, а також враховуючи правову позицію Верховного суду викладену в постанові суду від 15.04.2020 року №400/548/19, у зв`язку з закриттям провадження по справі, товар, вилучений відповідно до протоколу, підлягає поверненню власнику або уповноваженій ним особі у встановленому законом порядку після сплати всіх необхідних зборів, податків та платежів.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 268, 460, 472, 527, 528, 529 МК України, ч.1 п.1 ст. 247, ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України.

Товар, вилучений згідно протоколів про порушення митних правил №№4240/50000/21 та 4240/50000/21 повернути власнику або уповноваженій ним особі у встановленому законом порядку, після сплати всіх необхідних зборів, податків та платежів.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Головуючий