ПЕРВОМАЙСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року м. Первомайськ

Справа :484/239/22

Номер провадження : 3/484/138/22

Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області у складі судді Фортуни Т.Ю., за участю секретаря судового засідання Бикової О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Первомайськ справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, до адміністративної відповідальності не притягувалась, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП,

установив:

До Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області надійшли адміністративні матеріали стосовно ОСОБА_1 , зокрема протокол про адміністративне правопорушення № 24 від 12.01.2022.

У протоколі зазначено, що 12.01.2022, годину вчинення адміністративного правопорушення в протоколі не зазначено, у магазині кафетерії за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинила правопорушення, а саме: проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму програмування підакцизних товарів, а саме без зазначення назви товарів, чим порушено вимоги п. 11 ст. 3 Закону України №265/95-ВР від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі громадського харчування та послуг».

Дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_2 про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином; до суду не прибула; причини неявки не повідомила.

Відповідно до ст. 268 КУпАП суд розглядає справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Частина 1 статті 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Диспозиція зазначеної статті є бланкетною, в якій правило поведінки визначено частково з одночасно відсилкою до інших нормативних актів, де це правило конкретизовано.

Закон України №265/95-ВР від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі громадського харчування та послуг» визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно з п. 11 ст. 3 Закону України №265/95-ВР від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Із протоколу № 24 від 12.01.2022 вбачається, що у вину ОСОБА_1 ставиться проведення 12.01.2022 розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму програмування підакцизних товарів, а саме без зазначення назви товарів.

До протоколу додано такі докази.

Наказ Головного управління ДПС у Миколаївській області від 10.01.2022 №9-п, яким наказано провести з 12.01.2022 фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 за місцем здійснення діяльності за адресою АДРЕСА_2 ; перевірку провести за період діяльності з 01.01.2020 на момент закінчення перевірки.

Направлення на перевірку від 11.01.2022 №37/14-29-09-01-13, № 38/14-29-09-01-13.

Копію Акта про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах та пальним від 12.01.2022 №149/14-29-09-01-14/.

У п. 1 Акта зазначено, що перевіркою встановлено факт проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму програмування, а саме: не зазначено власні назви товарів для підакцизної групи товарів, чим порушено вимоги п. 11 ст. 3 Закону України №265/95-ВР від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі громадського харчування та послуг»; порушення підтверджено інформацією з АІС "Податковий блок" та відображено в Додатку №1 до першого примірника акта перевірки.

Додаток №1 до Акта фактичної перевірки від 12.01.2022 №149/14-29-09-01-14/ Перелік алкогольних напоїв та тютюнових виробів реалізованих ФОП ОСОБА_1 у 2021 році та відображення в АІС «Податковий блок» системі збору та збереження даних РРО, через реєстраторів розрахункових операцій MINI T 400ME, ПБ, фіскальний номер , згідно з яким дата реалізації алкогольних напоїв та тютюнових виробів без зазначення назви для підакцизних товарів: 08.12.2021, 10.12.2021, 13.12.2021, 13.12.2021.

Водночас, матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання; у протоколі дата вчинення правопорушення зазначена 12.01.2022, в той час як, згідно з Додатком № 1 до Акта релізація продукції відбувалась: 08.12.2021, 10.12.2021, 13.12.2021, 13.12.2021. Крім того, з протоколу не вбачається, який саме товар було реалізовано.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

У своєму рішенні від 10.02.1995 року у справі «Аллене де Рібемон проти Франції» Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Як визначено пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (заява № 16437/04), при оцінці доказів судам слід керуватися критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу(ч. 2 ст. 251КУпАП).

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Ураховуючи вищевикладене, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до висновку, що під час складання адміністративних матеріалів щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, не здобуто доказів її винуватості.

За таких обставин, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності необхідно закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 155-1 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст.155-1, п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, суд

постановив:

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області протягом десяти днів.

Суддя Т.Ю. Фортуна