ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/718/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коляденко П.Л., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ «Лідерхліб», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол, складений 19.07.2021 року головним державним ревізором-інспектором відділу камеральних перевірок податкової звітності з податку на прибуток та звітності неприбуткових установ і організацій управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС у м. Києві Возненко В. за результатами камеральної перевірки платника податку на прибуток ТОВ «Лідерхліб» () в якому зазначено, що керівник ТОВ «Лідерхліб» () ОСОБА_1 не виконала обов`язку з подання аудиторського звіту разом із річною оприлюдненою фінансовою звітністю за 2020 рік у строк до 01.06.2021 року, що встановлений абзацом четвертим п. 46.2 ст. 46 Податкового кодексу України та Закону України від 16.07.1999 року № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та відображено в акті перевірки від 06.07.2021 року № 51915/ж5/26-15-04-12/41675534 за результатами 2020 року, чим ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася. У письмових поясненнях, наданих до суду, просила закрити провадження у зв`язку з відсутністю доказів, які би підтверджували вчинення нею правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Пункт 46.2 ст.46 Податкового Кодексу України визначає, що платник податку на прибуток (крім платників податку на прибуток, які відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом) подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог статті 137 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, до протоколу надано копію акту від 06.07.2021року № 51915/ж5/26-15-04-12/41675534 про результати камеральної перевірки ТОВ «ТОВ «Лідерхліб» (). У висновках акту зазначено, що перевіркою встановлено порушення абзацу четвертого п. 46.2 ст. 46 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ граничних термінів подання податкової звітності.

Вказаний акт в порушення вимог діючого законодавства не підписаний керівником ТОВ «Лідерхліб». Матеріали справи не містять доказів, що даний акт був вручений ТОВ «Лідерхліб», яке могло надати пояснення щодо висновків, вказаних в акті.

Також варто зауважити, що до протоколу про адміністративне правопорушення не надано доказів, що в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 року ОСОБА_1 дійсно обіймала посаду керівника ТОВ «Лідерхліб».

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог статті 256 КУпАП, оскільки не підписаний ОСОБА_1 , їй не було відомо про складання протоколу та відповідно вона була позбавлена можливості надати будь-які пояснення щодо обставин, зазначених в протоколі.

Разом з тим, згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з положеннями статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно положень ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Як вбачається, до матеріалів справи, крім самого акту, яким зафіксовано порушення податкового законодавства, ревізором-інспектором, який і склав протокол про адміністративне правопорушення, не надано будь-яких доказів на підтвердження вказаних в протоколі обставин.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не доведене належними та допустимими доказами, а тому суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 163-1 ч.1, 247 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя