Справа № 502/1659/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2022 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Балан М.В.

розглянувши матеріали, які надійшли від Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, працюючу на посаді головного спеціаліста з питань публічних закупівель відділу бухгалтерського обліку та звітності (уповноважена особа) Виконавчого комітету Кілійської міської ради, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Кілійського районного суду Одеської області надійшов адміністративний протокол № 15-0153/2021/пр від 30.09.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Відповідно до протоколу Державної аудиторської служби України південного офісу Держаудитслужби № 15-0153/2021/пр від 30.09.2021 року, складеного начальником відділу контролю за місцевими бюджетами Південного офісу Держаудитслужби, при проведенні ревізії фінансово-господарської діяльності Виконавчого комітету Кілійської міської ради, підпорядкованого Кілійській міській раді, виявлено порушення законодавства про закупівлі: Замовником під час проведення процедури відкритих торгів за предметом закупівлі ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь за номером ID:UA-2021-06-01-007720-b на порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 3 Закону «Про публічні закупівлі» не відхилено тендерну пропозицію учасника Товариство з додатковою відповідальністю «Агробуд», як таку, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до Учасника відповідно до законодавства, а саме на порушення вимог пункту 15 Додатку № 3 до тендерної документації у складі кошторисної документації на документах «Договірна ціна» та «Календарний графік виконання робіт» відсутній підпис та печатка сертифікованого інженера-проектувальника.

Присутня у судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала, на підтвердження своїх письмових пояснень до протоколу, пояснила, що в складі ТП Учасника міститься файл «Кошторисні розрахунки. PDF» пропечатана та підписана учасником ( ОСОБА_2 ) та підписом та печаткою сертифікованого інженера-проектувальника ( ОСОБА_3 ). Вимогами тендерної документації не встановлено додаткових вимог, щодо підписання кошторисної документації, а саме не встановлено, що кожна сторінка документа повинна містити підпис та печатку сетрифікованого інженера-проектувальника. ТП Учасника містить накладений електронний підпис та не може бути відхилена з підстави відсутності підпису та печатки на окремому документі. Також відповідно до Додатку с ДСТУ БД 1.1.2013, в якому встановлено форму «Договірна ціна», не встановлено поля для підпису особи, яка склала договірну ціну (інженера проектувальника).

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши повно та всебічно матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частинами 1 3 ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідност. 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Постанова судді, згідно ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25грудня 2015 року за N 922-VIII (надалі Закон N 922-VIII в редакції, чинній станом на момент вчинення інкримінованого в протоколі про адміністративне правопорушення).

Статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено принципи здійснення закупівель. Закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

При цьому, виходячи зі змісту абзацу четвертого частини першої статті 2 Закону, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених Законом, під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому частини першої статті 1 Закону. Дотримання принципів закупівель забезпечується, зокрема, через вільний доступ необмеженого кола потенційних постачальників товарів, надавачів послуг та виконавців робіт до інформації про закупівлю та можливість взяти участь у аукціоні. Вказану правову позицію висловлено у листі № 3302-06/31462-06 від 30.09.2016 Міністерства економічного розвитку та торгівлі України.

Статтею 28 Закону "Про публічні закупівлі" визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна; у разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII (далі Закон) визначено підстави та порядок відхилення тендерних пропозицій.

Зі змісту ч. ч. 1, 2 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» убачається, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Так, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у випадку, якщо: учасник процедури закупівлі, зокрема, не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Статтею 44 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що за порушення вимог, установлених цим Законом, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", у висновку про проведення моніторингу закупівлі обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Частиною третьою статті 164-14 КУпАП, за якою складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , передбачено, що придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та не оновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації - тягнуть за собою накладення штрафу на службових (посадових), уповноважених осіб замовника від тисячі п`ятсот до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Диспозиція сформульованої в ч. 3 ст. 164-14 КУпАП норми є бланкетною, тобто такою, що не називаючи конкретних ознак правопорушення або називаючи лише їх частину, відсилає для встановлення змісту ознак правопорушення до інших нормативних актів, які не є законами про адміністративну відповідальність.

Так, відповідно до матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкриміновано порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до яких замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим ч. 3 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Відповідно до абзацу 1 ч. 3 ст. 22 Закону "Про публічні закупівлі", тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Закон України Про публічні закупівлі (далі ? Закон) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Згідно з пунктом 31 частини першої статті 1 Закону тендерна документація документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Поряд з цим статтею 22 Закону визначено перелік складових, які повинна містити тендерна документація. Зокрема відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 Закону тендерна документація повинна містити інструкцію з підготовки тендерних пропозицій.

Відповідно до п. 1 розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації, тендерна пропозиція учасника подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями де зазначається інформація про ціну, інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в цій тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у цій тендерній документації. Зазначені документи подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», тобто тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений електронний підпис або електронну печатку (або кваліфікований електронний підпис) учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджується відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно п. 1.5. цієї документації.

Згідно п. п. 1.5 п. 1 III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" повноваження щодо підпису документів тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі підтверджується: випискою з протоколу засновників або наказом про призначення або довіреністю або дорученням або іншим документом, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів (один із таких документів за вибором учасника, повинен бути наданий у складі тендерної документації).

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис, накладанням якого завершується створення електронного документа.

Згідно до п. 15 Додатку 3 до тендерної документації «Перелік сканованих копій документів, що додатково надаються Учасником у складі тендерної пропозиції» Учасник повинен був надати кошторисну документацію (пропечатану та підписану Учасником і підписом та печаткою сертифікованого інженера-проектувальника), у складі:

- зведений кошторисний розрахунок вартості ремонту з пояснювальною запискою (визначається без урахування витрат на здійснення службою Замовника технагляду);

- договірна ціна;

- локальні кошториси;

- відомість ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку;

- розрахунок загально-виробничих витрат до локального кошторису;

- календарний графік виконання робіт.

У складі пропозиції зазначається версія та ліцензований програмний комплекс, в якому здійснено розрахунок договірної ціни, що взаємодіє з програмним комплексом АВК_5 (останньої версії) з інформаційною моделлю IMD (довідка в довільній формі).

Так в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що договірна ціна та календарний графік виконання робіт не підписані підписом і печаткою сертифікованого інженера-проектувальника. Згідно ДСТУ Б Д.1.1-7:2013 ДОДАТОК М (довідковий) не встановлено вимоги про обов`язкове підписання договірної ціни та календарний графік виконання робіт інженером-проектувальником. Окрім того, в складі пропозиції надано зведений кошторис та кошториси до нього які є обов`язковими, зазначені документи беруться за основу при формуванні договірної ціни, кошторисна документація містить підпис та печатку інженера проектувальника, отже виконана в повному обсязі згідно ДСТУ Б Д.1.1-7:2013.

Разом з тим п. 2 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації та наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок», встановлено перелік формальних помилок, які не впливають на зміст пропозиції, а саме п п. .4 п.2 окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірені підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання); п. п. 6 п. 2 подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис. Замовник залишає за собою право не відхиляти тендерні пропозиції при виявленні формальних помилок незначного характеру, що описані вище.

Таким чином, учасник подав тендерну пропозицію відповідно до вимог тендерної документації, яка була розроблена та затверджена замовником самостійно, з дотриманням вимог Закону України Про публічні закупівлі.

Поряд з цим перелік підстав відхилення тендерних пропозицій учасників визначений статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та є вичерпним.

Рішення про відхилення тендерної пропозиції приймається замовником самостійно за наявності підстав, встановлених у статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, тому провадження по справі слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі 164-14, п. 1ст. 247 КУпАП, керуючись ст. ст. 221,283,284,285,287-289 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Кілійського районного суду М. В. Балан