ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
16 лютого 2022 рокуСправа №: 695/3738/21
Номер провадження 3/695/247/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 , -

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом від 03.12.2021р., серії ВАБ №642860, ОСОБА_1 03.12.2021 р. о 15 год. 50 хв. в м. Золотоноша по вул.. Шевченка 167, в магазині «Еліка» продавець ОСОБА_1 обслуговувала покупця без вдягненої захисної маски, а саме важила йому напівфабрикати, чим порушила вимоги постанови КМУ від 09.12.2019 №1236 зі змінами.

Під час розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 категорично заперечувала усі обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП настає у разі порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Диспозиція норми ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, тобто відсилає до інших законодавчих чи нормативних актів, або ж рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, а тому у протоколі про адміністративне правопорушення повинно бути зазначено, які конкретно правила щодо карантину людей, санітарно-гігієнічні, санітарно-протиепідемічні правила і норми, передбачені Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішення органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №642860 від 03.12.2021 ОСОБА_1 ставиться у вину порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України №1236 зі змінами.

Проте, у вказаному протоколі не визначено норми постанови Кабінету Міністрів України №1236, які порушила ОСОБА_1 .. Тобто, в протоколі про адміністративне правопорушення не міститься посилання на конкретну норму закону щодо дотримання вимог в умовах карантину, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.44-3 КУпАП, і що прямо суперечить принципу правової визначеності.

Для настання відповідальності за статтею 44-3 КУпАП слід чітко встановити, які ж саме правила і норми з питань боротьби з інфекційними хворобами були порушені і це обов`язково має бути зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення. В іншому випадку, за протоколом неможливо встановити фактичні обставини правопорушення, які ставляться особі в провину, та межі судового розгляду.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, підбирати нормативний акт під обставини, викладені в протоколі для можливості кваліфікації дій особи, відносно якої складено протокол.

Суд враховує положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 року, та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016, ЄСПЛ серед іншого зазначив, - що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Також суд вказує і на відсутність в матеріалах справи будь-яких належних доказів вини ОСОБА_1 ..

Так, матеріали справи про адміністративне правопорушення, санкція якого передбачає відповідальність у вигляду штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, містять лише протокол про адміністративне правопорушення та постанову серії ГАБІ №330074 від 03.12.2021р. по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 44-3 КУпАП.

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення, що складений відносно ОСОБА_1 не вказано яку саме особу покупця остання обслуговувала, відсутні письмові пояснення покупця, відомості про останнього, відсутні будь-які пояснення свідків, фото чи відеодокази. Матеріали справи не містять відомостей про те чи є ОСОБА_1 фізичною особою-підприємцем чи найманим працівником, а тому не зрозуміло на якій самі підставі працівники поліції прийшли до висновку, що ОСОБА_1 є продавцем. При цьому суддя зауважує, що сама ОСОБА_1 проти вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення обставин заперечувала, про що чітко зазначила у самому протоколі.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Частина перша статті 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності необхідно закрити.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст.44-3, 247, 251, 252, 256, 280, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Л.В. Середа