ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

3 лютого 2022 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Куценко О.В.,

за участю секретарів Пшеняк М.В., Чоботаренко Т.І.,

особи, притягнутої до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

(в режимі відеоконференції з приміщення Южноукраїнського міського суду Миколаївської області)

розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою особи, притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 22 жовтня 2021 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Первомайськ Миколаївської області, працюючою ФОП « ОСОБА_2 », проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 ,

- визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, в сумі 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 коп.

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 448740 від 3 серпня 2021 року, ОСОБА_1 29 липня 2021 року близько 12.00 год., у дворі будинку АДРЕСА_3 , тобто у громадському місці, виражалася нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_3 з балкону квартири АДРЕСА_4 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою судді Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 22 жовтня 2021 року, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, в сумі 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 коп. Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 454 грн.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду особа, притягнута до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову судді Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 22 жовтня 2021 року, а провадження по справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вважає оскаржувану постанову прийнятою з порушенням норм матеріального та процесуального права.

На думку апелянта, дії ОСОБА_1 були обумовлені раптово виниклими неприязними відносинами ОСОБА_3 до малолітніх дітей ОСОБА_1 , а ОСОБА_1 лише повідомила ОСОБА_3 про неприпустимість зухвалої поведінки до своїх дітей.

Вказує, що будь-яких даних, того, що якимось чином порушено громадський порядок та/або спокій громадян, матеріали справи, окрім лише як протоколу, не міститься.

Вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних доказів на підтвердження обставин, зазначених в оскаржуваній постанові, не доведено суб`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення «поза розумним сумнівом», а об`єктивна сторона правопорушення викладена не у точній відповідності до диспозиції ст. 173 КУпАП.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом статей 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя суду першої інстанції має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Судом першої інстанції зазначені вимоги закону при розгляді справи стосовно ОСОБА_1 виконані в повному обсязі.

Вина особи, притягнутої до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, доведена дослідженими судом першої інстанції доказами, яким надана належна правова оцінка.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 448740 від 3 серпня 2021 року, який відповідно до ст. 251 КУпАП є доказом, ОСОБА_1 , 29 липня 2021 року близько 12.00 год., у дворі будинку АДРЕСА_3 , тобто у громадському місці, виражалася нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_3 з балкону квартири АДРЕСА_4 , чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.(а.с. 1).

Згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_4 від 3 серпня 2021 року, 29 липня 2021 року близько 12 години, вона сиділа на лавочці біля 3-го під`їзду будинку АДРЕСА_3 . В цей час громадянка ОСОБА_5 зробила зауваження дітям, що вони чіпають трубку належного їй кондиціонера. Через деякий час жінка, яка мешкає на п`ятому поверсі 2-го під`їзду будинку АДРЕСА_3 почала кричати з вікна на ОСОБА_6 , через те, що вона зробила її дітям зауваження. Дана жінка ображала громадянку ОСОБА_6 нецензурною лайкою (а.с. 3).

Такі ж самі показання надала і свідок ОСОБА_7 від 3 серпня 2021 року (а.с. 4).

На думку апеляційного суду, суд першої інстанції, проаналізувавши вищевказані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов вірного висновку про те, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, а саме особа висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

В той же час, при вирішенні питання щодо накладення на правопорушника адміністративного стягнення суд першої інстанції допустив формальний підхід та не в повній мірі врахував фактичні обставини справи та вимоги ст.23 КУпАП, відповідно до яких, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Згідно з матеріалами справи, ОСОБА_1 вперше вчинила адміністративне правопорушення, даних про настання негативних наслідків для будь-кого від цього правопорушення немає, самого факту правопорушення ОСОБА_1 не заперечує, засуджує свою протиправну поведінку, запевняє, що зробила для себе належні висновки та не допустить подібних порушень в подальшому.

Враховуючи всі обставини справи та відомості про особу, ОСОБА_1 , на думку суду апеляційної інстанції, вчинене останньою правопорушення є малозначним.

Відповідно до вимог ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого правопорушення орган, посадова особа, уповноважені вирішувати справу, можуть звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що подана апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, оскаржувана постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню із закриттям провадження в справі на підставі положень ст. 22, ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Керуючись ст. 22, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу особи, притягнутої до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 22 жовтня 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн. 00 коп. - скасувати.

На підставі ст. 22, ч.2 ст.284 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, оголосити останній усне зауваження, а провадження в справі закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Миколаївського

апеляційного суду Куценко О.В.