ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
12 квітня 2022 рокуСправа №: 695/639/22
Номер провадження 3/695/662/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, від 14.03.2022р., серії ВАБ №356917 ОСОБА_1 14.03.2022р. о 16 год. 00 хв. в м. Золотоноша по вул.. Шевченка в готелі «Мередіан» виражався нецензурною лайкою.

Для розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у порядку визначеному чинним законодавством.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказував, що сторона, яка задіяна в ході розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ОСОБА_1 повідомлений про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, адже надавав у ньому відповідні письмові пояснення.

Таким чином, враховуючи поведінку ОСОБА_1 , який не повідомив про причини своєї неявки, з метою забезпечення розгляду справи у межах строку накладення адміністративного стягнення, та враховуючи норми ст. 268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності в результаті всебічного, повного та об`єктивного їх дослідження, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка вчиняє хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи як "дрібне хуліганство" необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як "громадське місце".

Водночас у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано про те, що зазначене правопорушення ОСОБА_1 вчинив в громадському місці.

Отже, склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, не відповідає об`єктивній, стороні правопорушення, зазначеній в протоколі про адміністративне правопорушення, що дає підстави вважати, що дії особи кваліфіковано не вірно.

Європейський Суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства", п. 161, заява № 25).

У справі "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КупАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен всебічно, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи і з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Разом із тим матеріали справи встановленому критерію доведеності вини особи, що притягується до адміністративної відповідальності не відповідає, оскільки матеріали справи, крім протоколу про адміністративне правопорушення, не містять будь-яких доказів вчинення інкримінованих дій ОСОБА_1 ..

Так відсутні пояснення свідків чи потерпілих осіб, в адресу яких ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, фото чи відео-докази, тощо.

Отже матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають, адже по своїй суті містять лише сам протокол про адміністративне правопорушення, який є актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, наявність в діях особи якого та її вину необхідно встановлювати також на підставі відповідних доказів, які мають бути додані до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже суддя, вивчивши матеріали справи приходить до висновку, що провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі зазначеного та керуючись

ст., ст. 283, 284, 247 п.1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів.

Суддя Середа Л.В.