Справа №: 716/311/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.03.2022 суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Стрілець Я.С., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, що надійшов від відділення поліції №3 (м.Заставна) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , непрацюючого, до адміністративної відповідальності не притягався, про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 11.02.2022, біля 17:00 год., перебуваючи в АДРЕСА_1 , вчинив словесну суперечку із ОСОБА_2 , в ході якої ображав останнього нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність згідно ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суд не повідомив.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №403782 від 11.02.2022 ОСОБА_1 повідомлявся про подальший розгляд адміністративної справи в Заставнівському районному суді Чернівецької області.

З моменту призначення даної справи до розгляду відомості про дату, час та місце розгляду справи в суді відображалися на офіційному сайті Заставнівського районного суду Чернівецької області (https://zs.cv.court.gov.ua/sud2404/gromadyanam/csz), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду».

Однак, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вживав будь-яких заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, що свідчить про свідоме затягування розгляду справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до принципу диспозитивності, на якій неодноразово наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішення, особи, які беруть участь у справі, мають можливість вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд.

Вказаний принцип надає кожному учаснику процесу можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, особа має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналіз наведених норм дає суду підстави дійти висновку, що наведене положення відповідає практиці Європейського суду з прав людини, і не може автоматично вважатись порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд розцінює як спосіб уникнути відповідальності. Тому суд, з врахуванням вимог ст. 268 КУпАП, яка містить обов`язок розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП з обов`язковою присутністю особи, враховуючи стислі строки розгляду справ даної категорії, враховуючи введення військового стану по всій території України, вважає можливим розгляд справи проводити у відсутність ОСОБА_1 , який не повідомив про причину неявки та не подав будь яких заяв.

Дослідивши докази по справі, вважаю, що доведеність вини ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП повністю знайшла своє підтвердження та повністю доводиться матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №403782 від 11.02.2022, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 11.02.2022, письмовими поясненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , особистими письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_3 є склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в зв`язку з чим за скоєне він повинен нести відповідальність.

Враховуючи наведене, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, приходжу до висновку, що до ОСОБА_3 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі, встановленому в санкції ст. 173 КУпАП. Такий вид адміністративного стягнення визнається достатнім для його виправлення.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

З вказаних підстав з ОСОБА_3 на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 496,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 40-1, ст. 173, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , судовий збір на користь держави в розмірі 496 (чотирьохсот дев`яносто шести) гривень 20 коп. (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106).

Постанова набирає законної сили після закінчення 10-денного строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Заставнівський районний суд особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ