КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/806/2022 Постанова винесена суддею Лісовською О.В.
Категорія: ч. 1 ст. 173-2 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2022 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Горб І.М., перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року,

в с т а н о в и л а:

Постановою судді Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 170 грн.

Також постановлено стягнути зі ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп.

Не погоджуючись із зазначеною постановою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, вважаючи постанову суду незаконною та необґрунтованою, просить її скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Також ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду, як пропущений з поважних причин, посилаючись на те, що оскаржувану постанову суду він не отримував, а тому не міг знати та іншим чином бути ознайомлений з її змістом, у зв`язку з чим не мав змоги вчасно її оскаржити.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, вважаю, що клопотання про поновлення строку задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова Деснянського районного суду м. Києва стосовно ОСОБА_1 була винесена 23 квітня 2019 року, а оприлюднена у Єдиному державному реєстрі судових рішень - 03 травня 2019 року.

Разом з тим, апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 подав 15 січня 2022 року, згідно поштового штампу, тобто з пропуском встановленого законом 10-денного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді у справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.

Між тим, доводи ОСОБА_1 , наведені в обґрунтування прохання про поновлення строку на апеляційне оскарження, не містять посилань на обставини, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року.

Як вбачається з постанови Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року, ОСОБА_1 не був присутнім при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді першої інстанції.

Разом з тим, з матеріалів справи слідує, що справа була призначена до розгляду на 23 квітня 2019 року, про що ОСОБА_1 повідомлявся судовою повісткою (а.с. 12).

Проте, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив і клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подавав.

Крім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, і повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо нього відбудеться 04 квітня 2019 року об 11 год. у Деснянському районному суді м. Києва, з чим ОСОБА_1 був обізнаний, що засвідчив власноручним підписом (а.с. 1).

Отже, вищенаведені обставини вказують на те, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо нього 23 березня 2019 року протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, а також про перебування даної справи про адміністративне правопорушення на розгляді у Деснянському районному суді м. Києва, що була призначена до розгляду на 23 квітня 2019 року, в подальшому - протягом 2 років 10 місяців - самостійно не цікавився ні датою наступного судового засідання, ні наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо нього.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення "Пономарьов проти України").

Натомість, як вказувалось вище, матеріали справи не свідчать, що ОСОБА_1 вживались заходи, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження.

Посилання ОСОБА_1 як на підставу поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження на те, що він оскаржувану постанову суду не отримував, а тому не міг знати та іншим чином бути ознайомлений з її змістом, у зв`язку з чим не мав змоги вчасно її оскаржити - є непереконливими, адже діючим КУпАП початок строку апеляційного оскарження постанови судді обраховується з дня винесення постанови і цей строк ніяким чином не пов`язаний з отриманням копії судового рішення.

До того ж слід зазначити, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень», за допомогою яких особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи та стадії її розгляду, а тому є безпідставними посилання апелянта на те, що він оскаржувану постанову не отримував, а тому не міг знати та іншим чином бути ознайомлений з її змістом, оскільки з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що постанова судді Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року в справі № 754/4895/19 надіслана судом до реєстру через три дні після її прийняття - 26 квітня 2019 року та оприлюднена 03 травня 2019 року. Тобто, за умови достатньої зацікавленості, апелянт мав можливість ознайомитись з повним текстом судового рішення від 23 квітня 2019 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень та оскаржити його в апеляційному порядку у встановлений законом строк.

За таких обставин, відсутні підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження, оскільки причини, на які він посилається, з урахуванням зазначених вище обставин, не є поважними.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Оскільки доказів, які б підтверджували поважність пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, апелянтом не надано, а обставини, на які він посилається, не є поважними і не підлягають визнанню поважними, то у поновленні строку на апеляційне оскарження слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и л а:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Києва від 23 квітня 2019 року у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП стосовно ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу повернути ОСОБА_1 .

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Горб І.М.