Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.03.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., за участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді заяву захисника - адвоката Катрич З-М.І. в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Закарпатського апеляційного суду від 10.01.2022.

Цією постановою:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн. без конфіскації товарів, які були безпосередніми предметами порушення митних правил.

Стягнуто з ОСОБА_2 , на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 грн.

Вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил №1500/30500/21 від 06.10.2021 мобільні телефони «Іphone 13 pro max 256 gb Gold» (IMEI: НОМЕР_1 , Gold No: C3WG2WX05N), та «Iphone 13 pro max 256 gb Gold» (IMEI: НОМЕР_2 , Gold No: R667NT4YC9), кількістю 2 штуки повернути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або його представнику для належного митного оформлення.

18.02.2022 на електронну адресу Закарпатського апеляційного суду надійшло клопотання захисника - адвоката Катрич З-М.І. про виправлення описки у постанові Закарпатського апеляційного суду від 10.01.2022 щодо ОСОБА_1 . Захисник зазначає, що Закарпатським апеляційним судом 13.01.2022 у справі 308/13957/21/, 24.01.2022 у справах 308/13961/21 та 308/13948/21 винесено постанови, у резолютивних частинах яких вказано про можливість вивезення товару - предметів порушення митних правил у зворотному напрямку з України. Таким чином, захисник просить доповнити резолютивну частину постанови Закарпатського апеляційного суду від 10.02.2022 формулюванням аналогічного змісту.

Заява про виправлення описки розглядається у відсутності захисника адвоката Катрич З-М.І. та ОСОБА_1 , які повідомлялися належним чином про день та час судового розгляду.

В судовому засіданні представник Закарпатської митниці Селеш О.Я. заперечив проти задоволення заяви про виправлення описки.

Діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачена можливість вирішення питання про виправлення описки, допущеної у судовому рішенні.

-2-

Таким чином в даному випадку, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону і керується правовими нормами кримінального процесуального закону, які регламентують порядок виправлення описок у судовому рішенні.

Відповідно до ч.1 ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

-3-

Згідно з висновками викладеними в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12.07.2018 (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно.

Відповідно до правової позиції, викладеній в ухвалі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13.08.2015 (справа №5/1787км.15), внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, яке передбачає зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, не може бути здійснена у порядку ст.379 КПК України.

Аналізуючи зміст заяви захисника- адвоката Катрич З-М.І. апеляційний суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у постанову від 10.02.2022, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а є висновком суду.

Апеляційний суд вважає, що захисником адвокатом Катрич З-М.І. фактично порушено питання про зміну постанови суду шляхом внесення до її резолютивної частини нових даних, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться за правилами ст.379 КПК України, а тому заява про виправлення описки у постанові суду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.283,294 КУпАП,апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви захисника-адвоката Катрич З-М.І. в інтересах ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Закарпатського апеляційного суду від 10.01.2022 щодо ОСОБА_1 , - відмовити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя