КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2022 року

справа № 363/5183/21

провадження № 33/824/126/2022

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Музичко С.Г., розглянувши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Вишгородського районного суду Київської області від 02 грудня 2021 року, у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 840 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 02 грудня 2021 року провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито.

Матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідності за ч. 4 ст. 85 КУпАП передано до Вишгородського РУП ГУНП у Київські області для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Не погоджуючись із постановою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану постанову скасувати та передати справу на новий розгляд до Вишгородського районного суду Київської області.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є сфальсифікованим, містить невірні дані щодо місця реєстрації особи, а також виправлення. Вилучення риби та знарядь лову, як зазначено в протоколі, фактично не відбулося. Крім того, апелянт вказує, що здійснював вилов риби не забороненим способом, та дозволений вилов риби на 1 спінінг на 1 людину становить 5 кг.

Скаржник також вказує , що розгляд справи в суді першої інстанції відбувся без його участі, у зв`язку із чим був позбавлений можливості захистити свої права.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги вважаю, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 16 листопада 2021 року о 15:00 на Київському водосховищі у Київській області, Вишгородського району, Димерської територіальної громади, поблизу с. Сухолуччя, був виявлений факт грубого порушення правил риболовства громадянином ОСОБА_1 , який забороненим колючим знаряддям лову риби, забороненим методом, шляхом багріння, впіймав рибу, а саме: судак - 47 шт., загальною вагою - 11 кг. Риба мала рвані рани по всьому тілу. Тим самим наніс збитки рибному господарству України у сумі 168 589 (сто шістдесят вісім тисяч п`ятсот вісімдесят дев`ять) гривень.

Своїми діями, ОСОБА_1 порушив пункт 3.15 Правил промислового рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України, статтю 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 КУпАП.

Частиною 4 ст. 85 КУпАП передбачена відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Частиною першою статті 249 КК України передбачена відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в абзаці 4 пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10 грудня 2004 року, відповідальність за злочин, передбачений статтею 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: нищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за частиною четвертою статті 85 КУпАП.

З розрахунку розміру відшкодування шкоди, заподіяних незаконним виловом риби вбачається, що протиправними діями ОСОБА_1 , які пов`язані з незаконним добуванням риби, згідно розрахунку збитків, завдана шкода становить 168 589 гривень.

Кількість виловленої риби та розмір завданих рибному господарству України збитків відповідно до «Біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотної шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом на період 2020-2022 років» є істотною шкодою.

Відповідно до статті 253 КУпАП України, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що враховуючи наявність істотної шкоди, завданої рибному господарству України, способу вилову кваліфікація дій ОСОБА_1 за частиною четвертою статті 85 КУпАП України є передчасною, так як у його діях вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 249 Кримінального кодексу України.

Частиною 2 статті 284 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення закривається, при передачі матеріалів органу досудового розслідування

Доводи апеляційної скарги про те, що протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є сфальсифікованимне підтверджено належними та допустимим доказами, та ґрунтуються на припущеннях самого апелянта.

Доводи скаржника про те, що вилучення риби та знарядь лову, як зазначено в протоколі, фактично не відбулося, не спростовує правильність висновків суду. Крім того, в матеріалах справи наявна розписка ОСОБА_1 , відповідно до якої останній прийняв на зберігання вилучені об`єкти згідно з протоколом від 16.11.2021 року №001368, та зобов`язався відшкодувати державі ціну у разі втрати майна чи продукції згідно опису протоколу.

Посилання на те, що вилов риби здійснювався незабороненим способомапеляційний суд не приймає, оскільки на наявних в матеріалах справи фотознімках зафіксовано колюче знаряддя лову риби.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Вишгородського районного суду Київської області від 02 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає

Суддя