Справа № 567/380/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2022 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Василевич О.В. , розглянувши матеріали справи, які надійшли з Відділення поліції № 3 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстроване та фактичне місце проживання : АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив :

19.04.2022 року до суду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 342193 від 18.12.2021 року ОСОБА_1 ставиться у провину вчинення дрібного хуліганства при наступних обставинах 18.12.2021р. о 18 год. 30 хв. ОСОБА_1 прийшов за адресою АДРЕСА_2 та пошкодив вхідні двері до будинку, а саме зламав дверну ручку дверей будинку, чим, на думку особи, яка складала протокол, вчинив дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

При вирішенні питання про можливість розгляду справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності суд виходив з наступного.

ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Окрім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе розгляд справи здійснювати на підставі письмових доказів, наявних в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд при вирішенні питання про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності виходить з наступного.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлення адміністративним законом сукупність суб`єктивних та об`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність складу адміністративного правопорушення визнається КУпАП обставинами, що виключають провадження про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, надавши оцінку всім доказам в їх сукупності та взаємозв`язку, приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зараховують: нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Поняття громадського місця наведене в ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», згідно якої громадським місцем визнається частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Вищенаведене дає підстави стверджувати, що громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі невизначеного кола осіб, тобто є територією невиробничого й нежитлового призначення, оскільки території виробничого й іншого призначення, як правило, знаходяться в приватній власності та потребують згоди до її доступу від власника. Приватна чи виробнича сфера життя є відокремленою від суспільства й не містить публічних інтересів, а отже, у вказаних сферах не виникають і відносини із охорони громадського порядку.

Тобто, обов`язковою ознакою наявності складу даного адміністративного правопорушення є дії правопорушника в громадських місцях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 від 18.12.2021 року, він проживає у житловому будинку за адресою : АДРЕСА_2 та перебуваючи 18.12.2021 р. по місцю свого проживання він близько 18 год. 30 хв. почув гучний звук смикання дверей, та коли підійшов, то впізнав, що його знайомий ОСОБА_1 з двома іншими для нього незнайомими особами шарпали за вхідні двері намагаючись увійти до його будинку. Він повідомив їх про те, що викликає поліцію та вказані особи зникли. Через деякий час він вийшов з будинку та помітив, що у нього пошкоджені вхідні двері до веранди.

Пояснення ОСОБА_1 при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в матеріалах справи відсутні.

Місцем вчинення правопорушення згідно протоколу про адміністративне правопорушення та письмових пояснень ОСОБА_2 вказано житловий будинок, в якому проживає останній, та вказаний житловий будинок не є громадським місцем, а тому відсутня така ознака об`єктивної сторони як громадське місце.

З досліджених судом доказів в діях ОСОБА_1 не встановлено хуліганських мотивів, та на переконання суду у день та час, вказаний у протоколі, мав місце побутовий конфлікт, що в свою чергу не дає підстав кваліфікувати дії ОСОБА_1 як дрібне хуліганство.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Частиною 3 ст.62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Будь-які інші належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення в матеріалах справи відсутні.

З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність фактичних та правових підстав для закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.283 КУпАП, -

постановив :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуВасилевич О.В.