Справа № 541/3275/21
Номер провадження3/541/29/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2022 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Ситник О.В. розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління держпродспоживслужби в Полтавської області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця, працюючого торговим представником компанії «Крок», РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності раніше не притягався,

ВСТАНОВИВ:

06 грудня 2021 року до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 000056, складений 14.11.2021 помічником лікаря-епідеміолога відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Миргородського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області Бешта Н. В.

Згідно даного протоколу 14 листопада 2021 року в торговому павільйоні, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , об 11 год. 00 хв. під час обстеження щодо дотримання протиепідемічних вимог, зафіксовано такі порушення:

температурний скринінг не проводиться (п.1 постанови головного держсанлікаря України № 17 від 09.05.2020);

навчання адміністрацією не проводено для працівників щодо правил використання ЗІЗ (п.7 постанови головного держсанлікаря України № 17 від 09.05.2020);

відсутні дезінфікуючі засоби (п. 8 постанови головного держсанлікаря України № 17 від 09.05.2020);

урна з кришкою та поліетеленовим пакетом для використаних ЗІЗ відсутня (п. 8 постанови головного держсанлікаря України № 17 від 09.05.2020);

відсутнє тимчасове маркування з метою дотримання дистанції між відвідувачами (пп.9, п. 2 -2 Постанови КМУ № 1236, п. 5 постанови головного держсанлікаря України № 17 від 09.05.2020).

Дії ОСОБА_1 , кваліфіковані органом Держпродспоживслужби за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 30.12.2021 року подано до суду клопотання про перенесення розгляду справи за місцем проживання порушника. ОСОБА_1 обгрунтовує своє клопотання тим, що як вбачається з матеріалів справи, місце вчинення правопорушення с.Вовнянка, Миргородського району. Дана територіальна одиниця значно віддалена від місця його проживання, термін його подальшого перебування в місцевості, де складемо протокол, досить обмежений, а розгляд справи на даний час унеможливлюється необхідністю скористатися правовою допомогою. Повторний приїзд на розгляд справи до даної місцевості значно ускладнений територіальною віддаленістю та суворою трудовою дисципліною за місцем роботи. У зв`язку з цим його явка на розгляд справи може стати взагалі неможливою, що значно ускладнить своєчасність розгляду справи. А в разі розгляду справи за його відсутності з поважних причин будуть порушені принципи повноти, всебічності та об`єктивності розгляду справи, що неодмінно призведе до скасування винесеної постанови по справі. Зважаючи на викладене ОСОБА_1 просить розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснити за місцем його проживання в Ленінському районному суді м. Полтави (вул. А. Кукоби, 37, м. Полтава, 36022).

Відповідно до ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. За місцем проживання порушників можуть розглядатися справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127-1 - 129 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) КУпАП, а також справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 177 і 178 цього Кодексу.

Отже, можливість розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 44-3 КУпАП за місцем проживання порушників положеннями КУпАП не передбачено.

Враховуючи зазначене суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 потрібно відмовити у задоволенні його клопотання про здійснення розгляду справи про адміністративне правопорушення за місцем його проживання в Ленніському рйонному суді м. Полтави (вул. А. Кукоби, 37, м. Полтава, 36022) та провести розгляд справи про адміністративне правопорушення за місцем вчинення адміністративного правопорушення в Миргородському міськрайонному суді Полтавської області.

Представником особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокатом Момот Т. Г. надано до суду заяву до протоколу про адміністративне правопорушення № 000056 від 14.11.2021, в якій викладено пояснення і заперечення до протоколу.

У вказаній заяві адвокат Момот Т. Г. зазначає, що 14.11.2021 року був вихідний день неділя. Ранком ОСОБА_1 привіз власним автомобілем товар у свій магазин, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , та заносив товар через головні двері. Згідно розкладу магазин у неділю не працює, тому покупців не було. Близько 11 год. під`їхав до магазину автомобіль «Деу» і з нього вийшли пасажири ОСОБА_2 , помічник лікаря епідеміолога, та ОСОБА_3 , головний спеціаліст відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Миргородське міськрайонне управління Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області. ОСОБА_2 повідомила ОСОБА_1 що вона разом з іншим працівником Держпродспоживслужби комісійно будуть проводити перевірку магазину. На прохання надати направлення на перевірку та перелік питань, що підлягають перевірці. ОСОБА_2 сказала, що підставою для перевірки є протокол від 09.11.2021 №19/2021 Регіональної комісії з питань техногенно - екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області Полтавської обласної державної адміністрації. ОСОБА_2 повідомила, що замість перевірки будуть займатись опитуванням, і по відповідям визначаться, чи є підстави скласти протокол про адміністративне правопорушення.

ОСОБА_2 заповнила лист-опитувальник та склала протокол про адміністративне правопорушення №000056 від 14.11.2021 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Представник особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Момот Т. Г. вважає, що протокол складений безпідставно, відсутні докази повноваження працівників Держпродспоживслужби на проведення перевірки, магазин в день перевірки згідно розкладу не працював, тому справа підлягає закриттю за відсутності складу правопорушення. Зазначає, що перевіряючі не надали повноваження проводити перевірку магазину в позаробочий час як свій так і магазину. Не надано розпорядчий документ, на виконання якого проводиться захід державного нагляду (контролю), тип заходу державного нагляду (контролю), форма заходу державного нагляду (контролю), особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю), перелік питань щодо проведення заходу державного нагляду (контролю).

Лист-опитувальпнк, без посилання на номер наказу Головного управління, не може бути належним і допустимим доказом скоєння можливого правопорушення.

Пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, не звільняє суб`єкта владних повноважень від збирання доказів, а сам факт визнання особою вини у порушенні не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його вини.

Обов`язковий Акт обстеження складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, який затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 29 січня 2020 року №94, в матеріалах справи відсутній.

Наказ чи розпорядження Держпродспоживслужби про залучення працівників ОСОБА_2 і ОСОБА_4 для проведення перевірки у вихідний день не надано, що ставить під сумнів законність дій вказаних працівників Держпродспоживслужби.

Посилання на вказані в протоколі про адміністративне правопорушення пункти Постанови Головного державного санітарного лікаря України 9 травня 2020 року №17 є безпідставними, оскільки вказана постанова містить лише три пункти.

З порушеннями вказаними в протоколі про адміністративне правопорушення не погоджується. Зазначає, що вказані у протоколі обставин не відповідають дійсності і порушень викладених у протоколі про адміністративне правопорушення не було.

Доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, крім листа-опитувальника матеріали справи не містять. Однак, у розумінні статті 251 КУпАП лист-опитувальник не може вважатися належним і допустимим доказом учинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 44-3 КУпАП.

Зважаючи на викладене просить провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності місце ОСОБА_1 за ч. 1 ст.44-3 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судове засідання ОСОБА_1 та його представник адвокат Момот Т. Г. не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. Представник особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Момот Т. Г. надав до суду клопотання про розгляд справи без участі особи, що притягається до адміністративної відповідальності та його представника. Просив закрити справу за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У силу вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази по справі суд вважає, що в супереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення не було належним чином вказано нормативний акт, який передбачає відповідальність за правопорушення.

Частину 1 статті 44-3 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Так, ч. 1 ст. 44-3 КУпАП має бланкетний характер, оскільки не містить чіткого переліку дій за вчинення яких передбачена адміністративна відповідальність, натомість має відсилку до інших нормативних актіви, якими встановлюються правила щодо карантину людей.

Суд вважає, що наведені у протоколі довільні скорочення ідентифікаційних ознак застосованих нормативних актів (відсутність їх назв та видавників), зокрема посилання на пункти постанови головного держсанлікаря № 17 від 09.05.2020 та КМУ № 1236 не дозволяють особі без фахової освіти чи досвіду участі в аналогічних справах визначити, що у протоколі мались на увазі порушення певних положень Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України 09 травня 2020 року № 17 (дані про реєстрацію документа в Міністерстві юстиції України відсутні), а також постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236 Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 .

В супереч обов`язку збирання доказів, встановленого ч. 2 ст. 251 КУпАП, уповноваженим працівником Держпродспоживслужби не надано суду жодних належних та допустимих доказів наявності порушень, що відображені в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема пояснень особи яка притягується до відповідальності та/або свідків, фото та відеофіксації виявлених порушень, документів, які підтверджують, що ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем та зв`язок ФОП ОСОБА_1 з магазином в якому проводилась перевірка (право власності, оренда) тощо.

Фактично вся доказова база у справі складається з непередбаченого положеннями ст. 251 КУпАП листа-опитувальника, який є додатком до наказу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області № 4228-ОД від 11.11.2021 та був заповнений працівниками даної служби при здійснені перевірки магазину, а отже не може вважатись поясненнями фізичної особи.

При цьому суд звертає увагу, що даний лист-опитувальник ОСОБА_1 не підписано ( на листі-опитувальнику міститься напис «від підпису відмовляюсь», але вказаний напис ні ким не підписано, тому суд позбавлений можливості встановити кому саме належить цей напис), що не виключає можливості у працівників Держпродспоживслужби заповнити не підписані аркуші на власний розсуд вже після проведення відповідної перевірки.

При цьому бланк вказаного листа-опитувальника не передбачає можливості присутньому при перевірці суб`єкту підприємницької діяльності або його уповноваженій особі висловити свої пояснення або заперечення з приводу вказаних у ньому порушень .

Також, суд звертає увагу на відсутність даних про доведення положень вказаного наказу та його додатків на момент складання адміністративного протоколу до відома населення, шляхом його офіційного опублікування або оприлюднення на офіційному веб-сайті ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області відповідно до положень Закону України Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації .

Разом з тим, ст. 57 Конституції України визначено, що Закони та інші нормативно-правові акти, що визначають права і обов`язки громадян, мають бути доведені до відома населення у порядку, встановленому законом.

За таких обставин, суд приходить до висновку що вина ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП не підтверджується належними, допустимими та достатніми доказами по справі.

Враховуючи надані докази в їх сукупності, є підстави вважати, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, адже, всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Так, відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Крім того, відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Зокрема, у справі "Barbera, MesseguandJabardo v. Spain" від 06.12.98 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, враховуючи, що доказами наявними в матеріалах справи, які безпосередньо досліджені в судовому засіданні, не підтверджено факт порушення ОСОБА_1 вимог Постанови головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09.05.2020 р., Постанови Кабінету Міністрів України № 1236 та наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3, то в даному випадку, дослідивши матеріали справи, вивчивши наявні докази в їх сукупності, необхідно провадження закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку відсутністю в діях останнього події та складу адміністративного правопорушення.

Суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 9, 44-3, 245, 247, 251-252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про перенесення розгляду справи за місцем проживання порушника відмовити.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. В. Ситник