Справа№938/104/22
Провадження № 3/938/84/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2022 року селище Верховина

Суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області Джус Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Івано-Франківській області

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), згідно протоколу адреса платника податків: с.Гринява Верховинського району Івано-Франківської області, українця, громадянина України, керівника ПМП "МІНЕРАЛ" ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

ВСТАНОВИВ:

17.02.2022 до провадження судді Верховинського районного суду Джуса Р.В. надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №221 від 02.02.2022, складеного старшим державним інспектором Коломийського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС в Івано-Франківській області Кузьменчук О.В., ОСОБА_1 будучи керівником Приватного малого підприємства «Мінерал» вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.163-1 КУпАП, а саме: не подала податкову звітність платника єдиного податку третьої групи з 1 квартал, 1 півріччя, 3 квартали 2021 року, граничний термін подання якої 11.05.2021, 09.08.2021 та 09.11.2021, чим порушив пп. 49.18.2, п.49.18, ст.49, п.296.3 ст.296 Податкового кодексу України від 02.12.2010 N 2755-IV (із змінами та доповненнями).

У ч.1 ст. 268 КУпАП закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до системного аналізу положень ст.277 КУпАП, справи про адміністративне правопорушення передбачене ст.163-1 КУпАП, розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

З метою належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про дату, час та місце розгляду справи, забезпечення можливості реалізації нею свого права на захист, розгляд справи було призначено на 28.02.2022.

В судове засідання 28.02.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином та завчасно була повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання. Причини неявки суду не повідомила. При цьому, відомості про вручення судової повістки ОСОБА_1 станом на дату розгляду справи на адресу суду не повернулися.

Наступне судове засідання було відкладено на 28.03.2022.

01.03.2022 на адресу суду повернулося рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що ОСОБА_1 було отримано судову повістку про виклик до суду на 28.02.2022 - 25.02.2022.

В судове засідання 28.03.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомленою у встановленому процесуальним законом порядку.

Наступне судове засідання було відкладено на 11.04.2022.

В судове засідання 11.04.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомленою у встановленому процесуальним законом порядку, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про вручення судової повістки, з якої вбачається, що судову повістку 28.03.2022, для передання одержав ОСОБА_2 .

Тобто судом прийнято вичерпні заходи для повідомлення особи про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити своє відношення до складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За вказаних обставин, враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, будучи повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання, не з`явилася, в судове засідання, судом вирішено провести розгляд справи у його відсутності, що не суперечить правовим приписам ч.2 ст.268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі слід закрити з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст.38 КУпАП визначено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у ч.3-5 ст.38 КУпАП.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто, з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Згідно ст.19 Конституції України суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України.

Пункт 7 частини 1 статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Зі змісту абзацу 1 статті 247 КУпАП слідує, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП, у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи або визнання відсутності в діях особи складу та події адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і можливість прийняття таких взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини та призначення адміністративного стягнення.

Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення, у визначені ст. 38 КУпАП строки.

Таким чином, вина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, провадження у яких закривається.

З матеріалів справи вбачається, що адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 КпАП України, ОСОБА_1 вчинено 29.12.2021 адміністративний матеріал передано до провадження судді -17.02.2022, неодноразові відкладення розгляду справи викликані лише об`єктивними причинами, які пов`язані з неявкою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання, у зв`язку з чим, на момент розгляду справи у суді закінчився строк притягнення до адміністративної відповідальності, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення, тому слід, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити.

Керуючись ст.ст. 9, 38, ч.1 ст.163-1, 247 п.7, ст.ст. 283, 284 КпАП України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

провадження в справі за ч.1ст.163-1 КпАП України відносно ОСОБА_1 - закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КпАП України.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Верховинський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя Роман ДЖУС