Справа № 758/2204/22
3/758/1801/22 Категорія 192
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

21 квітня 2022 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Павленко О. О. , розглянувши матеріали, що надійшли Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 3025 від 08 лютого 2022 року встановлено, що ОСОБА_1 вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено факт проведення розрахункової операції черех РРО без використання режиму програмування для підакцизного товару із зазначенням коду УКТ ЗЕД, найменування та ціни товару, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», що зафіксовано актом бланк № 002236.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, клопотань про розгляд справи у її відсутність чи про відкладення розгляду справи з причин, що унеможливлюють прибуття за викликом, не надіслала.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні правопорушника на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до вимог статей 251, 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, для чого дослідити і дати оцінку зібраним у справі доказам.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 cт.155-1 КУпАП, підтверджується зібраними та дослідженими у справі доказами, зокрема:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення, який відповідає вимогам статті 256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення;

- актом фактичної перевірки від 08 лютого 2022 року;

За наведених підстав, у матеріалах справи достатньо доказів, для доведення вини у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Накладаючи адміністративне стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, його ставлення до вчиненого, наявність пом`якшуючих та обтяжуючих провину обставин, майновий стан, та доходить висновку, що до ОСОБА_1 потрібно застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення також підлягає судовий збір в сумі 496 грн 20 коп.

Керуючись статтею 155-1 частиною другою статті 251, статтями 252, 268, 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 85 (вісімдесят п`ять) грн 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Павленко