Cправа № 359/3513/22
Провадження № 3/359/1915/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2022 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Ткаченко Д.В.,

за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_2 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, які надійшли від Бориспільського РУП ГУНП в Київській області НП України щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП України,

в с т а н о в и в :

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 759056 від 10 червня 2022 року, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 03 червня 2022 року близько 22 год. 30 хв. по АДРЕСА_2 , він вчинив конфлікт з ОСОБА_3 , в ході якого висловлювався нецензурною лайкою, кричав, погрожував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (дрібне хуліганство).

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, заперечив щодо обставин зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні показав, що він не був свідком конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а лише складав протокол про адміністративне правопорушення.

Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та свідка, суд дійшов до таких висновків.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суд звертає увагу на те, що основним безпосереднім об`єктом вказаного правопорушення є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. Дрібне хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності і вчиняється, як правило, у людних, публічних, громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або насильством, пошкодженням майна. У будь-якому разі не можна вважати хуліганством вчинення посягання на інтереси конкретно визначеної особи чи невеликої групи конкретно визначених осіб, вчинені без мети порушити громадський порядок. Домінування у свідомості винного внутрішнього спонукання порушити саме громадський порядок і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

До матеріалів провадження не долучено достатню кількість належних і допустимих доказів на підтвердження обставин вчинення ОСОБА_1 дій, які посягнули на громадський порядок і спокій громадян. При цьому, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі вищевказані обставини не підтверджує. Отже, суд вважає за необхідне на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити провадження за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя

у х в а л и в :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскарженою до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя Д.В. Ткаченко