ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/7054/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

8 грудня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшли матеріали про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП. Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення 29 листопада 2022 року приблизно о 18 год. 35 хв. ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом «BMW 520», реєстраційний номер НОМЕР_1 , по Дніпровській Набережній в м. Києві, на порушення пунктів 10.1, 13.1 ПДР, перед початком руху не впевнився в безпечності, не дотримався безпечної дистанції, що призвело до зіткнення з автомобілем «BMW Х6» реєстраційний номер НОМЕР_2 . Внаслідок ДТП обидва автомобілі отримали механічні пошкодження та зазнали матеріальних збитків.

16 грудня 2022 року в судовому засіданні ОСОБА_1 вину заперечив та зауважив, що виїжджав з подвір`я навпроти магазину River Mall на вулицю Дніпровська набережна з метою руху в сторону Південного моста, всі автомобілі, які рухались зліва зупинились щоб його пропустити, оскільки у зв`язку з відсутністю електропостачання світлофори не працювали. Після того, як він повернув на основну дорогу їдучи в сторону Південного мосту, його обігнав автомобіль «BMW Х6», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , та різко загальмував перед ним. Вважає, що винуватцем ДТП є ОСОБА_2 , який на його думку, здійснив різке гальмуванням перед його автомобілем з метою покарати його.

Враховуючи пояснення ОСОБА_1 , який заперечував свою вину, судом оголошено перерву до 22 грудня 2022 року та викликано в судове засідання ОСОБА_2 для надання пояснень.

22 грудня 2022 року у судовому засіданні ОСОБА_2 пояснив, що їхав по головній дорозі, а причиною його різкої зупинки стало те, що перед ним загальмував інший автомобіль.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що є знайомим ОСОБА_1 та під час події зазначеної в протоколі перебував в автомобілі разом з ним, зазначив, що перед автомобілем ОСОБА_2 не було ніяких перешкод, які могли би бути причиною його різкої зупинки, а поведінка потерпілого була викликана ціллю провчити ОСОБА_1 , оскільки він не хотів пропускати його для здійснення повороту.

Вислухавши пояснення водіїв та свідка, дослідивши протокол серії ААД № 465345 від 29 листопада 2022 року, схему місця ДТП, пояснення учасників справи, оцінивши обставини справи в їх сукупності, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до пункту 2.3 ПДР водій для забезпечення безпеки дорожнього руху зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Відповідно до вимог пункту 12.1 ПДР під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.

За змістом пункту 1.10 ПДР дорожня обстановка, це сукупність факторів, що характеризуються дорожніми умовами, наявністю перешкод на певній ділянці дороги, інтенсивністю і рівнем організації дорожнього руху (наявність та стан дорожньої розмітки, дорожніх знаків, дорожнього обладнання, світлофорів), які повинен ураховувати водій під час вибору швидкості, смуги руху та прийомів керування транспортним засобом.

Відповідно до пункту 10.1 ПДР перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Відповідно до пункту 13.1 ПДР водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу. у разі перестроювання водій повинен дати дорогу транспортним засобам, що рухаються в попутному напрямку по тій смузі, на яку він має намір перестроїтися.

За порушення вказаних правил статтею 124 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність: порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

Стосовно ОСОБА_1 складено протокол про порушення ним пунктів 10.1, 13.1 ПДР, та про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Одними із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 КУпАП).

Статтею 280 КУпАП на суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладено обов`язок з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи обставини для правильного вирішення справи, суд виходить з положень статті 251 КУпАП, згідно з якими доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, виходячи з положень статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п. 12.9г ПДР водієві забороняється різко гальмувати (крім випадків, коли без цього неможливо запобігти дорожньо-транспортній пригоді).

Суд бере до уваги, що факт різкої зупинки автомобіля ОСОБА_2 учасниками ДТП не заперечується.

Зважаючи на різні позиції учасників ДТП щодо факту наявності перед автомобілем ОСОБА_2 інших автомобілів, які різко зупинились та стали причиною різкої зупинки ОСОБА_2 , суд враховує пояснення свідка ОСОБА_3 про відсутність інших автомобілів перед автомобілем ОСОБА_2 під час здійснення ОСОБА_2 різкої зупинки його автомобіля.

Таким чином, зазначена ОСОБА_2 причина різкої зупинки його автомобіля не підтверджена відповідними доказами.

При цьому, суд зазначає, що вимогами п 2.3 «б» ПДР передбачено обов`язок водія для забезпечення безпеки дорожнього руху бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Крім того, частиною 5 ст 122 КУпАП визначено що за порушення, передбачені частинами першою - четвертою цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки, а саме: примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів щодо забезпечення особистої безпеки або безпеки інших громадян, передбачено адміністративну відповідальність.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваженнями, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи. В пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Пунктом 39 рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» ЄСПЛ зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції (рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини», «Лауко проти Словаччини», ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України»).

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений статтею 6 Конвенції.

Статтею 6 Конвенції визначено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до статті 6 Конвенції кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення у справах «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Статтею 62 Конституції України закріплено принцип невинуватості особи, згідно з яким обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, оцінюючи контраверсійність зазначених працівниками поліції у протоколі, схемі ДТП, поясненнях водіїв обставин, суд дійшов до висновку, що порушення ОСОБА_1 вимог ПДР, що мало б наслідком притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, не підкріплено достатніми доказами.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, провадження у справі стосовно ОСОБА_1 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 124, 247 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 124 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.С. Гусак