Справа № 513/1097/22
Провадження № 3/513/945/22
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2022 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , студент 3 курсу ОНМУ, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 31 січня 2022 року, органом №5144, якому роз`яснено вимоги ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП, клопотань не надходило,-

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

14 жовтня 2022 року о 20:50 годині, ОСОБА_1 , знаходячись в с.Плахтіївка, на вул. Центральній, Білгород Дністровського району Одеської області, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство, перебуваючи у громадському місці, за що складено протокол про адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні, ОСОБА_1 свою провину у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП визнав та заявив що розкаюється у своїх неправомірних діях.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проаналізувавши надані докази, вважаю, що з матеріалів справи вбачається, що в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, виходячи з наступного.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує також питання, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення і виходячи з цього, не вправі вийти за межі протоколу.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адмінінстративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується заявою та письмовим поясненням ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , згідно яких ОСОБА_1 висловлювася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, перебуваючи у громадському місці, на вулиці Центральній с.Плахтіївка Білгород-Дністровського району Одеської області.

Дії ОСОБА_1 суд кваліфікує за ст.173 КУпАП за ознаками: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Обираючи вид адміністративного стягнення суд, відповідно до ст.33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу правопорушника, ступінь його вини, його майновий стан обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

ОСОБА_1 протягом року не притягувався до адміністративної відповідальності за однорідне правопорушення, вину визнав.

Щире розкаяння ОСОБА_1 , в скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, відповідно до ст.34 КУпАП є обставиною, що пом`якшує відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення.

Обставин, які б відповідно до ст.35 КУпАП обтяжували відповідальність ОСОБА_1 не встановлено.

Враховуючи вищенаведене, а також особу ОСОБА_1 , визнання ним вини та щире розкаяння, те, що його діяння суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди і така шкода фактично не була заподіяна, відсутність будь-яких доведених негативних наслідків внаслідок діяння ОСОБА_1 , з урахуванням ставлення порушника до вчиненого, беручи до уваги те, що накладення стягнення може позбавити її сім`ю засобів для існування, поставить його у скрутне матеріальне становище, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати ст. 22 КУпАП, обмежившись щодо нього усним зауваженням.

На думку суду, застосування такого виховного заходу, як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст. 22 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчинення нових.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження по справі про адміністративне правопорушення виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 22, 256, 280, 283 285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

У відповідності до ст. 22 КУпАП, враховуючи малозначність вчиненого адміністративного правопорушення, звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, обмежитись усним зауваженням по відношенню до нього.

Провадження по справі закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст. 7 КУпАП та ч.1 ст. 287 КУпАП.

В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці з дня набрання нею законної сили.

Суддя В. С. Миргород