П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., за участі представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянувши матеріали адміністративної справи про порушення митних правил відносно громадянки Угорщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України,-

В С Т А Н О В И В:

27.06.2016 ркоу о 00 год. 10 хв. в зону митного контролю митного поста «Тиса» Закарпатської митниці ДФС на ділянку «в`їзд в Україну» пасажирського напрямку, заїхав легковий автомобіль марки «Citroen» модель «Xsara Picasso», р.н.з Німеччини НОМЕР_1 , 2004 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , під керуванням громадянки Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), яка слідувала із Угорської республіки до України в приватних справах.

Як підставу для переміщення вищевказаного автомобіля через митний кордон - України гр. ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) Закарпатській митниці ДФС подала свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу №№ НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та доручення на право користування транспортним засобом від 23.06.2016 року видане - власником автомобіля - ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) громадянці Угорщини ОСОБА_6 ( ОСОБА_2 ) 06.09.0978 завірене печаткою нотаріуса «JUDr. Miluse Peterkova».

Зазначений транспортний засіб виведено із смуги руху «зелений коридор» в смугу «червоний коридор».

Під час митного контролю при перевірці поданих громадянкою Угорщини ОСОБА_7 ( ОСОБА_2 ) документів, як підстави для переміщення через митний кордон України вказаного легкового автомобіля, виникли сумніви, щодо достовірності доручення на право користування вказаним транспортним засобом.

27.06.2016 року Управлінням боротьби з митними правопорушеннями Закарпатської митниці ДФС направлено запит за вих. №07-70-20.3-3.21/4711 на адресу нотаріуса ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), від якої 27.06.2016 року отримана офіційна відповідь вх. №11362-кб/11-21, згідно якої вищевказане доручення є підробленим та не було перевірено або легалізовано в їхньому офісі.

Згідно мережі Інтернет вартість аналогічного автомобіля за межами митної території України становить 1500 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 27.06,16 складає 42 508.75 грн.

Відповідно до правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затверджено наказом Держмитслужби України від 17.11.2005 р. N 1118 "Про затвердження правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України" - при ввезенні ТЗ на митну територію України його власник або уповноважена особа надає уповноваженій посадовій особі митниці, у зоні діяльності якої розташовано пункт пропуску через державний кордон України, ТЗ для здійснення митного огляду і подає оригінали та ксерокопії таких документів (п. 7 розділу першого Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що перемішуються громадянами через митний кордон України): - що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження): - реєстраційних (технічних) документів на ТЗ (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття ТЗ з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом: - що підтверджують право на надання пільг щодо оподаткування (у разі митного оформлення ТЗ з наданням таких пільг); - паспортних та інших документів, визначених законодавством України й міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання-); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо.

Таким чином, громадянка Угорщини ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) перемістила через митний кордон України легковий автомобіль марки «Citroen» модель «Xsara Picassos, р.н.з Німеччини НОМЕР_1 , 2004 року випуску, кузов № НОМЕР_2 , з приховуванням віл митного контролю, шляхом подання митному органу України, як підстави для його переміщення підробленого документа - доручення на право користування автомобілем від 23.06.2016 року.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого передбачених) частиною 1 статтею 483 Митного кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не відомі.

Представник Закарпатської митниці Селеша О.Я. у судовому засіданні зауважив, що вважає гр. Угорщини ОСОБА_10 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, її вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому її необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати до неї стягнення відповідно до санкції вказаної статті.

Заслухавши пояснення представника митного органу, дослідивши матеріали справи, доходжу наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до положень ч. 1 ст.9 КУпАП та ч. 2 ст. 458 МК Україниадміністративна відповідальність за правопорушення передбачені як КУпАП, так і МК України настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність.

Вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2016 року ОСОБА_11 визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України і призначено їй покарання за ч.4 ст.358 КК України у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

10.11.2022 сектором дізнання ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, матеріали про порушення ПМП відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 483 МК України, були направленні до Закарпатської митниці Держмитслужби.

15.11.2022 справа про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 483 МК України надійшла до суду від Закарпатської митниці Держмитслужби для розгляду по суті.

Диспозиція ч. 1 ст.483МК України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення в дусі додержання законів України, поваги правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Факт вчинення вказаного правопорушення ОСОБА_12 , та її вина у вчиненні правопорушення підтверджується протоколом про порушення митних правил №1121/30500/16 від 30.06.2016, даними акту огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 14.05.2018 року, поясненнями ОСОБА_12 , даними опису предметів, затриманих як безпосередні предмети ПМП від 30.06.2016 року, даними доповідної записки від 30.06.2016

Вказані в сукупності зібрані матеріали свідчать про наявність в діях ОСОБА_12 , складу правопорушення, передбаченого ч.1ст.483 МК України, її дії кваліфіковані правильно.

Разом з тим, на момент розгляду справи судом, наявний по тому самому факту щодо ОСОБА_12 , вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2016 року у справі № 308/8071/16-к, згідно якого ОСОБА_11 визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України і призначено їй покарання за ч.4 ст.358 КК України у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за наявності по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення,або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту

Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Крім того Європейський суд неодноразово констатував у своїх рішеннях про порушення судами ст. 4 Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(право не бути притягнутим до суду або покараним двічі) у зв`язку з тим, що особу було двічі притягнуто до суду та покарано за одне і те саме правопорушення, що є порушенням принципу ne bis in idem.

Так у справі «Сергій Золотухін проти Росії» констатуючи порушення статті 4 Протоколу № 7 до Конвенції, зазначив: « Поняття «те саме правопорушення» елемент idem принципу ne bis in idem у статті 4 Протоколу № 7 до Конвенції слід розуміти, як заборону кримінального переслідування, або судового розгляду у справі щодо другого «правопорушення», якщо вони витікають з ідентичних, або, по суту одних і тих самих фактів (рішення у справі «Сергій Золотухін проти Росії» (Sergey Zolotukhin v. Russia) пункт 82)» (п.42 рішення).

Також Європейський суд «...дійшов висновку, що факти, які двічі призвели до притягнення заявника до відповідальності, були нерозривно пов`язані між собою, а оцінка національних судів у кримінальному провадженні, по суті, стосувалася тих самих фактів, які були розглянуті у справі про адміністративне правопорушення (рішення у справах «Сергій Золотухін проти Росії» (Sergey Zolotukhin v. Russia), пункт 97; «Ігор Тарасов проти України» (Igor Tarasov v.Ukraine), пункт 30; та рішення у справі «Шімкус проти Литви (Shimkus v. Lithuania), заява №41788/11, пункт 50, від 13 червня 2017 року)» (пункт 48 рішення).

Аналогічне порушення встановлено Європейським судом у справі «Чернов проти України» де Європейський суд зауважив, що факти, які двічі призвели до притягнення заявника до відповідальності, були нерозривно пов`язані між собою, а оцінка національних судів у кримінальному провадженні, по суті, стосувалася тих самих фактів, які були розглянуті у справі про адміністративне правопорушення. Крім того, скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення після порушення кримінальної справи не призвело до того, що останнє провадження почало відповідати принципу ne bis in idem, оскільки заявник вже відбув свій триденний адміністративний арешт.

Європейський суд дійшов висновку, що національні органи влади продублювали кримінальні провадження, які стосувалися одних і тих самих фактів. Таким чином, заявника двічі притягнули до суду та покарали за одне і те саме правопорушення, що є порушенням принципу neo bis in idem, та констатував порушення ст. 4 Протоколу №7 до Конвенції.

Притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ч. 1ст. 483 МК України, зокрема за подання митному органу підробленого документа, особою котру вже було притягнуто до кримінальної відповідальності судом за аналогічне правопорушення, виключається у випадку, коли юридичні заходи та наслідки правового реагування на суспільно небезпечну поведінку є непередбачуваними та непропорційними для такої особи; встановлені факти, які двічі призвели до притягнення до відповідальності, були нерозривно пов`язані між собою, а оцінка у справі про порушення митних правил, по суті, стосувалася тих самих фактів, що досліджувались у кримінальному провадженні Ужгородським міськрайонний судом Закарпатської області у справі № 308/8071/16-к і значну їх частину покладено в обґрунтування протоколу про порушення митних правил. У цьому випадку притягнення до адміністративної відповідальності є несумісним із гарантіями, передбаченими у ст. 4 Протоколу № 7 до Конвенції, а постановлення оскарженої постанови суперечить нормамст. 61 Конституції України.

Оскільки відносно ОСОБА_1 , по тому самому факту наявний вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2016 провадження в справі про порушення митних правил підлягає закриттю на підставі п.8ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.467, 483, 487, 526 МК України, ст.ст. 247 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про порушення митних правил відносно громадянки Угорщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України, закрити на підставі п. 8 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Автомобіль марки «Citroen», модель "Xsara Picasso", р.н.з Німеччини НОМЕР_1 , 2004 року випуску, кузов № НОМЕР_2 - конфіскувати в дохід держави

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Лемак О.В.