Справа № 309/4012/22
Провадження № 33/4806/730/22
ЗАКАРПАТСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

про повернення апеляційної скарги

28.12.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., розглянув клопотання захисника-адвоката Ялі К. А. в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Хустського районного суду Закарпатської області від 14.09.2022.

Цією постановою:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мелітополь, Запорізької області, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого у «Бровари Корона Груп», визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 496,20 грн судового збору.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ № 140822 від 14.09.2022 та постанови судді від 14.09.2022 вбачається, що 13.09.2022 о 11 год 50 хв прикордонним нарядом «Прикордонний патруль» від відділення інспекторів прикордонної смуги «Ракош» на напрямку 171 прикордонного знаку території Вишківської територіальної громади Хустського району Закарпатської області, на відстані 400 метрів від лінії державного кордону в межах прикордонної смуги було виявлено та затримано громадянина України ОСОБА_1 за спробу незаконного перетину державного кордону з України в Румунію поза пунктами пропуску через державний кордон у складі групи осіб. Своїми діями ОСОБА_1 здійснив спробу незаконного перетину державного кордону України будь-яким способом поза пунктами через державний кордон України, чим порушив ст. 9, 12 Закону України «Про державний кордон України» від 04.11.1991.

На вказану постанову від 14.09.2022, захисник-адвокат Ялі К. А. в інтересах ОСОБА_1 28.09.2022 подав (здав на поштове відділення) апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування постанови від 14.09.2022 та закриття провадження у справі щодо ОСОБА_1 за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП. Також захисником порушено питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови судді. Клопотання про поновлення строку на оскарження постанови судді мотивовано тим, що про зміст оскаржуваного судового рішення йому відомо 21.09.2022.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд вважає, що в задоволенні клопотання захисника-адвоката Ялі К. А. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала, з таких підстав.

-2-

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також, якщо у поновленні строку відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 та його захисником-адвокатом Ялі К. А. протягом встановленого законом часу на подання апеляційної скарги, зазначена постанова у встановленому законом порядку не оскаржувалась, об`єктивними поважними причинами це не обумовлено і в апеляційній скарзі та клопотанні про поновлення цього строку, щодо наявності таких причин, дані відсутні.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що оскаржувана постанова судді постановлена 14.09.2022 за відсутності ОСОБА_1 , який був належним чином повідомленим про день та час розгляду справи, крім того, у своїй заяві від 14.09.2022 останній зазначив про можливість розгляду справи без його участі.

Наведене свідчить про те, що ОСОБА_1 та його захисник, з яким він уклав договір про надання правової допомоги ще 13.09.2022, не виявили бажання брати участь у розгляді справи щодо ОСОБА_1 , таким чином реалізувавши право на захист своїх інтересів.

За наведених обставин, судом першої інстанції в повній мірі було забезпечено реалізацію ОСОБА_1 права на захист, оскільки йому було відомо факт складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про його подальше скерування до Хустського районного суду Закарпатської області, а також про дату, час та місце розгляду судом цього протоколу та надано достатньо часу (з дати складання протоколу до дати розгляду цієї справи по суті), для надання обґрунтованих пояснень та заперечень на вказаний протокол про адміністративне правопорушення, в тому числі вільно обирати захисника для участі у справі, чим скористався ОСОБА_1 , уклавши 13.09.2022 договір про надання правової допомоги із захисником-адвокатом Ялі К. А.

Проте, ОСОБА_1 та обраний ним захисник-адвокат Ялі К. А., не виявили бажання брати участь у розгляді справи, реалізувавши таким чином право на захист своїх інтересів і без поважних причин не оскаржили в установлений законом строк постанову суду про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

При цьому, апеляційний суд враховує, що в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Можливість поновлення строку на апеляційне оскарження закон пов`язує з тим чи обставини, внаслідок яких скаргу подано несвоєчасно, залежали від волі ініціатора перегляду і чи пов`язані вони з дійсно істотними перешкодами/труднощами, що унеможливили або ускладнили своєчасне звернення до суду.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

-3-

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, початком строку на апеляційне оскарження постанови судді Хустського районного суду Закарпатської області від 14.09.2022 є день її проголошення, а не момент її надіслання чи отримання копії, і будь-яких підстав вважати, що такий строк захисником-адвокатом Ялі К. А. пропущено з поважних причин немає. З цих же підстав, наведене в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження посилання на отримання 21.09.2022 копії оскаржуваної постанови, як на причину пропуску строку на оскарження, є необґрунтованим, тим більше, що клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у його відсутності, додатково свідчить про обізнаність ОСОБА_1 , а, відтак, і його захисника про перебування у провадженні Хустського районного суду Закарпатської області справи та про хронологію її призначень.

Той факт, що ОСОБА_1 та його захисник, з яким він уклав договір ще 13.09.2022, не з`явившись без поважних причин на розгляд справи, призначений на 14.09.2022 , не виявили бажання довідатись про прийняте рішення за наслідками розгляду справи, а очікували на отримання копії судового рішення, не може бути враховано у даному випадку, як наявність поважної причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Поряд з тим, апеляційний суд враховує і те, що суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, але сторона, яка добровільно відмовилася від використання свого права, маючі всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Існування інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження захисником Ялі К. А. не наведено.

При цьому апеляційний суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини ( далі ЄСПЛ) сформульовану в рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України». Так, у пункті 41 цього рішення Європейський суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Апеляційна скарга, подана після закінчення строку, передбаченого ст. 294 КУпАП повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо у поновленні строку відмовлено.

Враховуючи те, що в апеляційній скарзі захисника-адвоката Ялі К. А. та клопотанні не наведено жодних доказів та мотивів про поважність причини, яка б позбавила його можливості оскаржити постанову судді в межах передбаченого законом строку, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення такого строку на апеляційне оскарження судового рішення від 14.09.2022.

При прийнятті рішення враховуються положення нормативно-правових актів про те, що сторони провадження в справах про адміністративні правопорушення є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цими актами; ст. 294 КУпАП у частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; та те, що правопорушником та його захисником жодних доказів у підтвердження обґрунтованості доводів клопотання про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження постанови надано не було.

-4-

Також, слід зазначити, що при розгляді клопотання про поновлення пропущеного строку, апеляційний суд перевіряє тільки поважність причин пропуску строку або їх відсутність, і не може давати оцінку процесуальним діям та документам по справі або прийнятому судом рішенню.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника-адвоката Ялі К. А. про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Хустського районного суду Закарпатської області від 14.09.2022 щодо ОСОБА_3 ,- відмовити.

Апеляційну скаргу захисника-адвоката Ялі К. А., подану на постанову судді Хустського районного суду Закарпатської області від 14.09.2022 щодо ОСОБА_1 , повернути особі, яка її подала.

Постанова набирає законної сили негайно й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя