Справа № 587/820/22
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 червня 2022 року Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А.., розглянувши матеріали, які надійшли від Сумського ВП №4 ( м.Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану АДРЕСА_1 , мешканку АДРЕСА_2 , непрацюючого, паспорт НОМЕР_1 від 20.08.2018 року виданий органом № 5930,
Згідно протоколу серії ВАВ № 151478 від 14.06.2022 року ОСОБА_1 близько 09,00 год. біля будинку №23 с . Малі Вільми вчинила конфлікт з ОСОБА_2 та висловлювалась в її бік нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, та вчинила правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що не порушувала громадський порядок, а в них з ОСОБА_2 виникла обоюдна сварка з приводу користування земельною ділянкою.
Отже, якщо діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян, то у протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, працівником поліції необхідно зазначати докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Диспозицією ст.. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Однак, протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 в якому відповідно до вимог ст. 256 КУпАП повинні зазначатися суть правопорушення, не встановлені обставини висловлювання ним нецензурною лайкою, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, 284 КУпАП, суддя -
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя О.А. Степаненко