Справа № 740/3696/22
Провадження № 3/740/1570/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

26 грудня 2022 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Карпуся І.М.,

із секретарем судового засідання Кубрак Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ніжині справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживає по АДРЕСА_1 ,

за ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 28.09.2022 о 01 год 28 хв по вул. Шевченка, 99б, в м. Ніжині під час комендантської години на неодноразову вимогу поліцейського відмовилась пред`явити документ, що посвідчує особу, відповідно до п. 7 Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2021 № 1456 та ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 28.09.2022 о 01 год 33 хв по вул. Шевченка, 99б, в м. Ніжині принижувала нецензурною лайкою дільничого офіцера поліції Ніжинського районного відділу поліції ТищенкаМ.І., чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Оскільки протоколи розглядаються одночасно одним і тим же органом (посадовою особою), то постановою суду від 26.12.2022 справи про адміністративні правопорушення об`єднані в одне провадження.

Про розгляд справи ОСОБА_1 неодноразово повідомлялася текстовими повідомленнями на телефон. Постанови про вривід у судові засідання не виконанні через відсутність ОСОБА_1 вдома.

Щодо розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 суд виходить з того, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу інтересів при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першоїстатті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Таким чином, для дотримання балансу публічного інтересу та приватного, суд доходить висновку про можливість розгляду справи з урахуванням конкретних її обставин і вжитих заходів для повідомлення ОСОБА_1 про час і місце судового розгляду за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки в протилежному випадку буде нівельовано завдання КУпАП, якими є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із ст. 33 Конституції України кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Відповідно до ст. 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Згідно з Законом України «Про правовий режим воєнного стану» правовою основою введення воєнного стану є Конституція України, цей Закон та указ Президента України про введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, затверджений Верховною Радою України.

В Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, заходи правового режиму воєнного стану, зокрема запроваджувати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комендантську годину (заборону перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень), а також встановлювати спеціальний режим світломаскування, перевіряти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, документи у осіб, а в разі потреби проводити огляд речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян, за винятком обмежень, встановлених Конституцією України (п. 5, 7 ч. 1 ст. 8 цього Закону).

Відповідно до п. 7 Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2021 № 1456, уповноважена особа має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, у випадку порушення особою відповідних заборон, введених на території, де запроваджено правовий режим воєнного стану.

Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Пунктом 3 даного указу передбачено тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-ІХ, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХ, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-ІХ, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Розпорядженням Ніжинського міського голови «Про запровадження комендантської години» від 10.05.2022 № 100, погодженого начальником Ніжинської районної військової адміністрації Чернігівської області, запроваджено на території Ніжинської територіальної громади з 10.05.2022 комендантську годину з 23 год 00 хв до 04 год 00 хв. Під час дії комендантської години заборонено перебування людей на вулицях та інших громадстких місцях, крім виключних випадків для працівників, які забезпечують діяльність об`єктів критичної інфраструктури при наявності у них спеціальної перепустки. Ніжинському РВП ГУНП в Чернігівській області забезпечити контроль за дотриманням комендантської години.

Таким чином, згідно вищенаведених положень законодавства в Україні введений воєнний стан. На території Ніжинської територіальної громади з 10.05.2022 запроваджено комендантську годину з 23 год 00 хв до 04 год 00 хв., під час дії якої заборонено перебування людей на вулицях. У випадку порушення цієї заборони поліцейський має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України.

Як вбачається з відомостей протоколів про адміністративне правопорушення від 28.09.2022 серії ВАБ 872068, серії ВАБ 872069, про адміністративне затримання № 036042, доданих до них відеозаписів в них зафіксовано спілкування вночі по вул. Шевченка, 99б, в м.Ніжині ОСОБА_1 з поліцейським, яке вже розпочалося, тобто початок спілкування не зафіксовано. На початку відеозапису поліцейським повідомив, що відеозапис ведеться і висунув вимогу ОСОБА_1 пред`явити документи, на що вона відповіла, що вже двічі їх пред`являла і більше не буде цього робити, так як вона має свої права, повертається до дому, а він її не пускає. Поліцейський відповів, що вона не має командувати, а має виконувати його законні вказівки. Двічі намагалася пішки залишити місце, але була зупинена поліцейським попередженням про можливість застосування фізичної сили. На чергову вимогу пред`явити документи, щоб можливо було переписати дані у блокнот, відповіла, що не надасть їх нікому фотографувати чи переписувати дані. Втретє намагалася залишити місце, під час чого поліцейський попередивши застосував фізичну силу. У подальшому при спілкуванні на місці нецензурно висловлювалася в підвищеному тоні.

Попри те, що на початку відеозапису ОСОБА_1 повідомила, що вже двічі документи пред`являла, чого поліцейський у спілкуванні з нею не заперечував, суд не має підстав сумніватися у законності вимоги поліцейського пред`явити документ у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документі, оскільки в інакшому випадку неможливо забезпечити встановлення особи.

Однак, на неодноразові вимоги поліцейського, які з урахуванням вищенаведених положень законодавства в умовах воєнного стану під час комендантської години, були цілком законними, пред`явити документи у такий спосіб ОСОБА_1 відмовилася, а відтак в її діях міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, - злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому, найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Як встановлено в судовому засіданні конфліктна ситуація між ОСОБА_1 і поліцейським та військовослужбовцем виникла на вулиці, вночі.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що карається в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Зміст і спрямованість протиправного діяння у даному випадку, виходячи з нічного часу, місця, обстановки, характеру дій ОСОБА_1 , а також поведінки військового і поліцейського, свідчить, що незважаючи на те, що поведінка ОСОБА_1 була реакцією на дії поліцейського, які вона вважала неправильними, характер її дій і висловлювань свідчить, що для неї було очевидним і зрозумілим, що вони порушують спокійну обстановку і нормальні умови взаємодії людей, їх відпочинку у нічний час.

З`ясувавши обставини справи про адміністративне правопорушення та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, - злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також за ст.173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, що порушує громадський порядок і спокій громадян, є доведеною дослідженими судом доказами.

Згідно ст.36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи характер вчинених правопорушень, особу правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що обтяжують та пом`якшують відповідальність, з метою запобігання правопорушенням, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення згідно ст.36 КУпАП в межах санкції ст. 185 КУпАП у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір на користь держави.

Керуючись ст.33, 40-1, 221, 280, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 притягнути до адміністративної відповідальності за ст.173, ст.185 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 136 (сто тридцять шість) гривень.

У разі несплати штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення постанови про накладення штрафу у порядку примусового виконання постанови відділом державної виконавчої служби стягується подвійний розмір штрафу у сумі 272 гривні 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 496 (чотириста дев`яносто шість) грн 20 коп. судового збору на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.М. Карпусь