Провадження № 3-зв/127/13/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2022 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суді Вінницької області Бессараб Н.М., розглянувши заяву адвоката Люлика Романа Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького міського суду Вінницької області Ковальчук Лариси Василівни від участі у справі №127/10690/22 з розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 за ст. 122-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла заява адвоката Люлика Р.І., який діє в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Ковальчук Л.В. у справі про адміністративне правопорушення №127/10690/22.

Вказана заява мотивована тим, що перед початком розгляду справи №127/10690/22 суддя Ковальчук Л.В. поцікавилася у адвоката Люлика Р.І. чи присутня безпосередньо ОСОБА_1 , на що адвокат відповів, що ОСОБА_1 уповноважила його на представництво інтересів в суді по цій справі згідно ордера, тому з`явився лише він. Однак суддя повідомила, що явка особи, яка притягується до адміністративної відповідальності є обов`язковою у даній категорії справи, після чого, головуюча суддя відклала розгляд справи у зв`язку з відсутністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та повідомила, що в наступне судове засідання ОСОБА_1 повинна прийти до суду. Вказане на думку адвоката Люлика Р.І. свідчить про необ`єктивність судді Ковальчук Л.В., дає підстави припускати про її упередженість по справі та є підставою для відводу судді Ковальчук Л.В.

Адвокат Люлик Р.І. в судовому засіданні заяву підтримав та просив її задовольнити, надав пояснення аналогічні змісту заяви.

Заслухавши доводи адвоката Люлика Р.І., вивчивши матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суд дійшов до такого висновку.

Чинний КУпАП не містить відповідних правових норм, які б уповноважували сторін справи (її учасників) на звернення із заявою про відвід судді. Відповідно відсутнє й правове регламентування порядку розгляду таких заяв і підстав для відводу судді. Разом з тим, суд вважає за доцільне зауважити таке.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) хоча особа за національним законом особа притягується до адміністративної відповідальності, їй пред`явлено «кримінальне обвинувачення» в його автономному розумінні ЄСПЛ, яке повинно тлумачитися в світлі трьох критеріїв, а саме з урахуванням кваліфікації розгляду з точки зору внутрішньодержавного законодавства, його сутності і характеру, суворості потенційного покарання (п. 51 рішення ЄСПЛ у справі «Михайлова проти Російської Федерації»).

Також й інші адміністративні правопорушення можуть підпадати під сферу дії кримінально-правового аспекту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція). Зокрема це порушення правил дорожнього руху (позбавлення права управління Рішення ЄСПЛ «Лутц проти Німеччини», «Маліге (Malige) проти Франції»).

У зв`язку з тим, що санкцією закону про адміністративну відповідальність, до якої ОСОБА_1 притягується до відповідальності, передбачене, в тому числі, позбавлення права керування транспортними засобами, суд вважає, що у даному випадку її слід розцінювати саме крізь призму пред`явлення кримінального обвинувачення і відповідно під час вирішення заяви про відвід судді слід керуватися саме кримінально-процесуальним законом.

Чинним кримінально-процесуальним законодавством України, зокрема, частиною першою статті 75 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визначено правові підстави, які унеможливлюють участь судді в кримінальному провадженні.

Зокрема, зазначеною статтею визначено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У заяві про відвід судді жодна із зазначених підстав наведена не була.

Натомість як на підставу для відводу судді захисник посилався на те, що суддя повідомила, що явка особи, яка притягується до адміністративної відповідальності є обов`язковою у даній категорії справи, після чого, головуюча суддя відклала розгляд справи у зв`язку з відсутністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та повідомила, що в наступне судове засідання ОСОБА_1 повинна прийти до суду.

По справі встановлено, що ОСОБА_1 притягується до адмінвідповідальності за ст. 122-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 251 КупАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Отже, враховуючи положення ст. 245, 251 КУпАП у їх взаємозв`язку, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно встановити обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, в тому числі, шляхом заслуховування пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Варте уваги й те, що пояснення захисника по суті справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності не є належним доказом в розумінні ст. 251 КУпАП.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для відводу судді по справі про притягнення ОСОБА_1 до адмінвідповідальності.

ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці нагадував про існування у питанні безсторонності судді (суду) об`єктивного та суб`єктивного критерію. Зокрема, у справі «Олександру-Маріан Янку проти Румунії» (заява №60858/15), «Паунович проти Сербії» (заява №54574/07) ЄСПЛ нагадав, що під суб`єктивним критерієм безсторонності маються на увазі особисті переконання і поведінка судді чи мав суддя особисту упередженість в конкретній справі Під об`єктивним критерієм мається на увазі, чи дотримав суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості; чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді.

Слід при цьому зауважити, що застосовуючи суб`єктивний тест, ЄСПЛ неодноразово постановляв, що особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою, доки не доведено протилежного («Ле Комт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії»); повинно бути визначено, окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти , що можуть поставити під сумнів його безсторонність («Морель проти Франції», «Пескадор Валеро проти Іспанії», «Лука проти Румунії»). Об`єктивний тест, згідно з практикою ЄСПЛ, стосується переважно ієрархічних та інших зв`язків між суддею та іншими особами у справі («Межнаріч проти Хорватії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Об`єктивні відомості, які б свідчили про упередженість судді з точки зору наведених вище об`єктивного чи суб`єктивного критерію, суду не надані.

Тому суд вважає, що підстави для відводу судді у зв`язку з упередженістю відсутні.

Керуючись статтями 283, 285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката Люлика Романа Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Вінницького міського суду Вінницької області Ковальчук Лариси Василівни від участі у справі №127/10690/22 з розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 за ст. 122-2 КУпАП.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя: