Справа № 196/212/22
№ провадження 3/196/109/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2022 смт. Царичанка

Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюков Д.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 22.09.1997, генеральний директор АФ "Колос", зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за? ? ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №865510 від 26 квітня 2022 року, 11 квітня 2022 року, гр. ОСОБА_2 наніс напис "Корупція це зрада" на двері приватної власності офісу, належного гр. ОСОБА_3 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , чим ображає честь та гідність посадової особи.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та за участю його захисника - адвоката Матвійчук В.В.

Захисник Матвійчук В.В. в судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_2 дії, про які зазначено в протоколі, а саме вчинення напису на двері офісу, належного ОСОБА_3 , не вчиняв. При цьому, 11.04.2022 ОСОБА_2 знаходився в іншій області, а саме в м. Одеса, де укладав договір про наміри укладення договору купівлі-продажу квартири, що підтверджується його підписом в договорі та нотаріально посвідченими поясненнями ОСОБА_4 , власника нерухомого майна, з яким укладався вказаний договір. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того факту, що саме ОСОБА_2 наносив на двері офісу ОСОБА_3 вказаний напис. Також вважає, що всі звинувачення ОСОБА_3 в бік ОСОБА_2 ґрунтуються на неприязних відносинах, які виникли внаслідок того, що в судовому порядку ТОВ "Компанія Малинка", учасником якого є ОСОБА_2 , було доведено неправомірність дій ОСОБА_3 під час виконання нею своїх посадових обов`язків. Крім цього, ТОВ "Компанія Малинка" була подана заява до органів поліції про вчинення кримінальних правопорушень посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснила, що 11.04.2022 року вона знаходилася на роботі в Будинку побуту за адресою: АДРЕСА_2 . Близько 15.50 год. до неї зайшов знайомий та, під час розмови з яким, вона побачила через вікно, що до їх адмінбудівлі йде ОСОБА_2 , несе в руках якийсь пакунок і дивився в їх сторону. Через деякий час, близько 16.10 год., знайомив пішов, а десь через 10 хв. після нього вона також вийшла з кабінету та почула запах фарби, а потім побачила на дверях офісу ОСОБА_3 напис фарбою, що остання займається корупцією. Після цього вона зателефонувала ОСОБА_6 та розповіла про цей випадок. Хто саме вчинив цей напис вона не бачила, але припускає, що це ОСОБА_2 , оскільки бачила його пости у Фесбуці.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що вона працює приватним підприємцем в Будинку побуту за адресою: АДРЕСА_2 . 07.04.2022 вона була на роботі та її покликала ОСОБА_8 , яка показала на дверях робочого кабінету ОСОБА_3 напис крейдою "Корупція, ганьба Рашевській". У цьому вони підозрювали ОСОБА_2 , оскільки останній в цей день ходив по їх приміщенню та розпитував про ОСОБА_3 11.04.2022 року вона не працювала і про те, що напис подібного змісту був зроблений вже фарбою, їй повідомила по телефону ОСОБА_5 . Потім про це вона повідомила ОСОБА_3 по телефону, на що остання сказала, що буде звертатися до поліції. Вона не бачила, що це напис фарбою вчинив саме ОСОБА_2 , але вважає вона, що це саме він, оскільки зі сторінки ОСОБА_2 їй приходили фотознімки з написом крейдою на дверях ОСОБА_3 . Про нериязні відносини між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 їй нічого не відомо.

Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що її робочий кабінет знаходиться в Будинку побуту в АДРЕСА_2 , та на даний час вона здійснює свою діяльність дистанційно. 11.04.2022 о 08.30 год. вона прийшла на роботу та побачила на своїх дверях напис крейдою, яким безпідставно її звинувачують у корупції. Вона переговорила зі ОСОБА_9 , приміщення якої знаходиться поруч, яка повідомила, що 07.04.2022 приходив ОСОБА_2 та розпитував про неї, проте вона не бачила хто зробив той напис. Після цього вона поїхала в м.Кам`янське в управління та коли поверталася до смт Царичанка близько 16.30 год. до неї зателефонувала ОСОБА_10 та повідомила, що на дверях її робочого кабінету знову зроблено напис того ж тексту тільки вже фарбою. У вчиненому вона підозрює ОСОБА_2 , який безпосередньо погрожував їй по телефону та у розмові з її чоловіком, а також принижував її честь та гідність у Фейсбуці безпідставними обвинуваченнями. Зауважила, що 04 вересня 2021 року вона проводила перевірку ТОВ "Компагія Малинка", співзасновником якої є ОСОБА_2 , та під час проведення перевірок останній погрожував їй по телефону. Вона не бачила, що той напис наносив саме ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення захисника особи, відносно якої складено протокол, адвокта Матвійчук В.В., потерпілої ОСОБА_3 та покази свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Ст. 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №288/1158/16-к підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. При цьому хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднуються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що настають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. При цьому така неповага має явний, тобто очевидний характер як для винного, так і для осіб, які спостерігають за його діями. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Для всіх випадків дрібного хуліганства характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

При цьому, обов`язок доведення наявності в діях особи складу правопорушення, передбаченого певною статтею КУпАП покладається на осіб, які уповноваженні складати протоколи про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з дослідженого в судовому засіданні протоколу серії ВАБ №865510 від 26.04.2022 ОСОБА_2 інкримінується вчинення дій, що ображають честь та гідність посадової особи, проте самі по собі зазначені дії не є підставою для притягнення особи до відповідальності за ст.173 КУпАП.

Диспозицією ст.173 КУпАП визначено відповідальність осіб виключно за вчинення дій, які порушують громадський порядок і спокій громадян.

Всупереч вимогам ч.1 ст.256 КУпАП в дослідженому протоколі взагалі не зазначено про порушення ОСОБА_2 громадського порядку і спокою громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто в протоколі не викладено суть вчиненого адміністративного правопорушення.

Крім того, в протоколі не зазначено час вчинення адміністративного правопо рушення, що є також обов`язковим при складенні протоколу.

Суд самостійно не може встановлювати обставини вчинення адміністративного правопорушення та розглядає справу в межах складу адмінправопорушення, який зазначений в протоколі.

Згідно висновків, що містяться у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лучанінова проти України», суд у постанові у справі про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати (редагувати) фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді, оскільки внаслідок такої зміни (редагування) буде порушено як право особи на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) так і принцип рівності сторін процесу.

Також судом враховано, що показання потерпілої та свідків носять характер припущень, а належних доказів вчинення напису саме ОСОБА_2 суду надано не було.

За ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Так, у відповідності до сталої практики ЄСПЛ, а саме справи «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, вина ОСОБА_2 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247, КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях останнього події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч. 1 п. 3 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Царичанський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков