Справа № 597/517/22
Провадження № 3/597/286/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2022 р. м. Заліщики

Суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області Васильченко В. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділення поліції № 4 (м. Заліщики) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , гр-на України, пенсіонера, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 733784 від 28.05.2022 року, ОСОБА_1 цього ж дня о 14 год. 20 хв. у смт. Товсте за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 внаслідок конфлікту з сусідами висловлювався грубою нецензурною лайкою в їх бік, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнав і пояснив, що приблизно після обіду 28.05.2022 року у нього на тлі неприязних стосунків з сім`єю ОСОБА_2 виникла сварка з приводу порушення меж його приватного володіння під час прогону ОСОБА_3 гусей біля річки та стадіону, однак жодних нецензурної лайки чи ненормативних висловлювань у бік потерпілої він не висловлював.

Потерпіла ОСОБА_3 суду пояснила, що у її сім`ї вже тривалий час складаються напружені стосунки з ОСОБА_1 , який заважає їм проходити до річки. 25.08.2022 року приблизно після 14:00 год. вона пішла повз паркана біля стадіону до річки Тупа за качками. Коли вона зайшла в прохід паркану поблизу подвір`я ОСОБА_4 , то ОСОБА_5 сказав їй, що вона не має права тут проходити, оскільки це їх територія. Вона заперечила йому сказавши, що це суспільна територія на що він почав агресивно реагувати та відштовхував її руками. Оскільки вони гучно сперечалися, то на це звернули увагу їх сусіди і згодом було викликано поліцію. Нецензурною лайкою на її адресу ОСОБА_1 не висловлювався, але дуже гучно на неї кричав та сильно стиснув її руки в ділянці зап`ястя, через що у неї була кропивниця. За медичною допомогою до лікарів не зверталася.

Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 суду пояснили, що 25.08.2022 року приблизно після обіду вони почули гучну сварку в районі стадіону у напрямку річки Товста, де проживають їх сусіди ОСОБА_4 . Вийшовши на галас вони помітили, що ОСОБА_1 штовхає ОСОБА_8 та голосно з нею сперечається. Вони змушені були їх втихомирювати, оскільки ОСОБА_5 вів себе агресивно, з огляду на що було викликано поліцію. Разом з цим вони повідомили, що під час сварки ОСОБА_1 нецензурною лайкою в адрес жодних осіб не висловлювався.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення учасників провадження та свідків, дослідивши наявні у справі докази, приходить до наступних висновків.

Диспозицією ст. 173 КУпАП, передбачено, що особа притягується до адміністративної відповідальності за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.

Приймаючи до уваги те, що правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що в них відсутні достатні, належні і допустимі докази, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З відеозапису вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 існують неприязні стосунки, через які, фактично, мав місце конфлікт 28 травня 2022 року. Проте, прямих висловлювань безпосередньо в сторону потерпілої ОСОБА_3 нецензурною, цинічною лайкою зі сторони ОСОБА_1 не встановлено, що підтвердили у судовому засіданні як сама потерпіла, так свідки, тобто тих обставин, які зазначені у протоколі, з огляду на що суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Окрім того, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння в громадському місці, чи були порушені громадський порядок і спокій громадян в результаті дій ОСОБА_1 , власне як не вірно зазначено і прізвища потерпілої по справі ОСОБА_9 , між тим як вбачається з копії паспорта прізвище останньої вірно зазначати « ОСОБА_2 ».

Таким чином, фабула адміністративного правопорушення вмінена ОСОБА_1 і викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, не відображає всіх істотних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Щодо посилання потерпілої та свідків відносно поведінки ОСОБА_1 та наявної в матеріалах справи характеристики на останнього в якій зазначається, що до виконкому Товстенської селищної ради неодноразово надходили заяви та скарги від сусідів на нього, то вказані обставини не стосуються даної справи, а підтверджують наявність неприязних стосунків між ним та ОСОБА_3 й сусідами.

Всі перераховані вище обставини у своїй сукупності дають суду підстави прийти до висновку про недоведеність того, що ОСОБА_1 у зазначені в протоколі час та місці дійсно своїми діями порушив громадський порядок, а встановлена невідповідність даних протоколу про адміністративне правопорушення об`єктивним обставинам справи, вказують на відсутність доказів на підтвердження його винуватості у вчиненому адміністративному правопорушенні.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

З огляду на встановлені під час апеляційного розгляду обставини з урахуванням положень, викладених у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист і свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Склад правопорушення включає в себе наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Виходячи з положень ст. 8, 62 Конституції України, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1

відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України, а отже провадження у справі про адміністративне правопорушення необхідно закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення за ст. 1734 КУпАП України, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ознаками ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Тернопільського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Заліщицький районний суд Тернопільської області.

Суддя В. В. Васильченко