Справа № 185/3399/22
Провадження № 3/185/1623/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2022 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Зінченко А.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Павлоградського РВП ГУНП України в Дніпропетровській області щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянство України, працює ФОП ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП відсутній,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

05 травня 2022 року о 09.00 години ОСОБА_1 в м. Павлоград на Центральному ринку біля ТП №54, вчинила дрібне хуліганство, що виражалось у висловлюванні нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 на зауваження не реагувала, у відповідь намагалась спровокувати бійку.

Зазначені дії органом внутрішніх справ кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала заяву відповідно до якої свою провину не визнала та пояснила, що нецензурною лайкою вона не виражалася, ОСОБА_2 не ображала, бійку не провокувала.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, на підставі всебічного, повного і об`єктивного аналізу всіх доказів по справі в їх сукупності, у відповідності до ст. 252 КУпАП, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та докази наявні у матеріалах справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до загального визначення адміністративного правопорушення у ст.9 КУпАП обов`язковою ознакою складу правопорушення, у тому числі передбачених ст. 173 КУпАП, є вчинення особою певної дії або її бездіяльність, які згідно зі ст. 256 КУпАП мають бути конкретно визначені у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивномудослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідившти матеріали адміністративної справи, суд прийшов до висновку, що надані докази в своїй сукупності та взаємозв`язку не доводять той факт, що ОСОБА_1 було порушено громадський порядок та спокій громадян, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували протиправні дії останньої, а саме, зокрема: свідки події та їх пояснення. До заяви та письмового пояснення ОСОБА_2 суд ставиться критично, оскільки вони не є тими доказами, які б підтверджували у сукупності факт вчинення даного адміністративного правопорушення, як можливої сторони конфлікту. Суд вважає, що пояснення ОСОБА_2 є її однобічним суб`єктивним ставленням до особи, яка притягається у даному випадку до відповідальності, а тому докази наявні у матеріалах справи не можуть бути підставою для встановлення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Враховуючи вимоги статті 62 Конституції України, суд усі сумніви тлумачить на користь ОСОБА_1 .

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження по справі у зв`язку з неможливістю встановлення в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративне провадження у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя А. С. Зінченко