Справа № 525/317/22
Провадження №3/525/175/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.07.2022 селище Велика Багачка

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Прасол Я.В., розглянувши матеріали, що надійшли від ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 , не працюючого,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

в с т а н о в и в:

10.06.2022 та 20.06.2022 до Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №132342 від 06.06.2022, 04.06.2022 близько 23 год. 00 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи у публічному місці, а саме на АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою та стукав у вікна домоволодіння гр. ОСОБА_2 , а також здійснив пошкодження, а саме розбиття чотирьох склопакетів, чим завдав останньому матеріальної шкоди та вчинив хуліганські дії. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №013035 від 06.06.2022, 06.06.2022 о 22 год. 48 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи на АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою та стукав у вікна домоволодіння гр. ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Постановою суду від 28.06.2022 справи об`єднані в одне провадження та застосовано примусовий привід до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, постанова про примусовий його привід у судове засідання не виконана.

За повідомленням органу національної поліції ОСОБА_1 перебуває на лікуванні у психіатричному закладі м. Полтава, де проходить лікування.

Відповідно до довідки КНП "Великобагачанська центральна лікарня" №591 від 30.06.2022, ОСОБА_1 перебуває на «Д» обліку у лікаря психіатра з 28.02.2020, має захворювання психіки.

Дослідивши матеріали справи та надавши їм відповідну оцінку, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, провадження по справам про адміністративні правопорушення повинно бути засновано на своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню обставин справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності до ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ст. 173 КУпАП України, передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.

Відповідно до вимог ст. 17 КУпАП, обставиною, яка виключає адміністративну відповідальність, зокрема, є вчинення правопорушення в стані неосудності.

Відповідно до ст. 20 КУпАП, не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення протиправної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тимчасового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

Необхідною умовою притягнення до адміністративної відповідальності є наявність вини у особи, що вчинила адміністративне правопорушення. Особи, що страждають психічними розладами й у силу цього не здатні усвідомлювати характер вчинених ними дій або оцінювати їх соціальне значення, а також не здатні керувати своїми діями через поразку вольової сфери психіки, не можуть діяти умисно або необережно, тобто виявити вину в адміністративно-правовому змісті.

Осудність - це психічний стан людини, який передбачає, що під час вчинення злочину людина може усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними. Осудність є обов`язковою ознакою суб`єкта адміністративного правопорушення. Між осудністю й виною є тісний взаємозв`язок. Осудність, як і вина, - невід`ємний елемент складу адміністративного правопорушення. Осудність - ознака складу адміністративного правопорушення, що характеризує його суб`єкт; вина - ознака складу, який характеризує суб`єктивну сторону. Осудність, як і вина, характеризується певними ознаками: інтелектуальними й вольовими. Вольова ознака юридичного критерію неосудності - нездатність особи під час вчинення адміністративного правопорушення керувати своїми діями (бездіяльністю) - означає нездатність людини діяти з своєї волі, відповідно до своїх уявлень, переконань, нездатність утриматися від імпульсивних, мимовільних й інших подібних діянь. Інтелектуальна ознака юридичного критерію неосудності означає нездатність особи під час адміністративного правопорушення усвідомлювати фактичний характер і суспільну шкідливість вчинюваних діянь (бездіяльності) та їх наслідків, усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП України, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Проте, виходячи з даних, що порушник страждає на захворювання, пов`язані з розладами психіки, перебуває на обліку у лікаря психіатра, існує сумнів у тому, що він усвідомлював протиправний характер своїх дій, передбачав та бажав чи свідомо допускав шкідливі наслідки від таких дій.

Отже, неможливо беззаперечно встановити наявність складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 , а саме наявності суб`єктивної його сторони. Діючими нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачено призначення судової психіатричної експертизи у справах про адміністративні правопорушення, а тому суд не має можливості самостійно встановити факт вчинення правопорушення правопорушником у стані неосудності.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме його суб`єктивної сторони.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Тобто судом встановлені обставини, що виключають провадження по справі. На підставі викладеного, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 9, 10, 17, 20, 36,173, 245, 247 КУпАП

у х в а л и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційних скарг через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Я.В. Прасол