П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2022 року м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Батальйону патрульної поліції у місті Біла Церква Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, РНОКПП НОМЕР_1 , раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

10.11.2022 о 23:05 год по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме: поводив себе зухвало стосовно оточуючих осіб та працівників поліції, висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою та намагався затіяти з нею бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

За даним фактом стосовно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №411420 від 10.11.2022 за ст.173 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою винуватість у вчинені правопорушення визнав.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих, докучлива поведінка, пов`язана з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Окрім визнання своєї винуватості, вина ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №411429 від 10.11.2022, протоколом АЗ №111304 про адміністративне затримання ОСОБА_1 від 10.11.2022, постановою поліцейського по постанові про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.178 КУпАП, відеозаписом з нагрудних камер поліцейських №477915, 477065 від 10.11.2022, які додані до протоколу.

Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка у громадських місцях та образливе чіпляння до громадян, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшує та обтяжує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, судом відповідно до ст. 34, 35 КУпАП не встановлено.

З урахуванням даних про особу винного, відсутність обставини, що пом`якшують та обтяжують його відповідальність, обставин вчиненого ним адміністративного правопорушення, з метою виховання його в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 передбачене санкцією ст.173 КУпАП адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 грн, і яке на переконання суду буде достатнім для його виправлення та попередження скоєнню ним інших адмінправопорушень.

Згідно ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні передбаченого ст.173 КУпАП адміністративного правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 496 грн 20 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА