Справа № 569/1287/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2022 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Діонісьєва Н.М. з участю прокурора Набухотного С.В., особи яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , захисника Пінчук В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , будучи головним спеціалістом відділу житлової політики та благоустрою управління житлово-комунального господарства Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненської обласної державної адміністрації (далі-ОДА), згідно підпункту "в" пункту 1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції", як державний службовець, являючись суб`єктом, на якого розповсюджується дія цього Закону, в порушення пункту 7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції», внесла завідомо недостовірні відомості у декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, а саме не зазначила відомості про доходина суму 746 160 гривень, що перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно наказу по Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА від 06.10.2014 № 129-к, ОСОБА_2 призначено на посаду головного спеціаліста відділу благоустрою, житлової політики та реформування житлово-комунального господарства управління житлово-комунального господарства.

06.10.2014 ОСОБА_2 прийняла присягу державного службовця.

Згідно наказу по Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА від 19.04.2017 № 41-к, в облікових документах Департаменту прізвище ОСОБА_3 змінено на ОСОБА_4 , у зв`язку із обміном паспорту.

Згідно наказу по Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА від 05.10.2017 № 101-к, в облікових документах Департаменту прізвище ОСОБА_4 змінено на ОСОБА_5 , у зв`язку із обміном паспорту.

Згідно наказу по Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА від 26.12.2019 № 134-к, ОСОБА_1 переведено на посаду головного спеціаліста відділу благоустрою та житлової політики управління житлово-комунального господарства.

Згідно наказу по Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА від 25.01.2021 № 8-к, ОСОБА_1 переведено на посаду головного спеціаліста відділу фінансово-організаційної діяльності управління енергетики та енергоефективності.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що суб`єкти декларування це особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 частини 1 статті 3 Закону, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК декларацію за минулий рік за формою, що визначається НАЗК.

Згідно Правил заповнення форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджених рішенням НАЗК "Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування"від 10.06.2016 № 3, яке зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб`єкти декларування подають щорічну декларацію у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Також, розділом ІІ рішення НАЗК від 10.06.2016 № 3 визначено, що суб`єкти декларування для подачі декларації повинні вчинити наступні дії:

Зареєструватись у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису; вказати адресу електронної пошти (пункт 3);

Перед підписанням документа підтвердити ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей шляхом проставлення відповідної відмітки в документі;

Після заповнення усіх необхідних полів форми документа підписати документ накладанням на нього власного ЕЦП (пункт 8).

Подання документа до Реєстру підтверджується шляхом надсилання повідомлення суб`єкту декларування на адресу його електронної пошти, вказану під час реєстрації в Реєстрі, та до персонального електронного кабінету суб`єкта декларування.

Після отримання зазначеного повідомлення суб`єкт декларування повинен невідкладно, але не пізніше семи днів після дня отримання такого повідомлення, перевірити зміст поданого ним документа та у разі виявлення неповних або недостовірних відомостей в ньому подати виправлений документ відповідно до цього Порядку.

Якщо поданий суб`єктом декларування документ містить інформацію, що не вносилася ним до документа, він повинен невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня виявлення такого факту повідомити про це Національне агентство через персональний електронний кабінет (пункт 9).

У відповідності до п.7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються відомості про отримані доходи суб`єкта декларування або членів його сім`ї, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи.

Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір. Відомості щодо подарунка зазначаються лише у разі, якщо його вартість перевищує п`ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року, а для подарунків у вигляді грошових коштів - якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує п`ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Згідно Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженої рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 960/29090, в розділі 11 "Доходи, у тому числі подарунки" декларації, суб`єкт декларування повинен зазначити отриманий (нарахований) дохід упродовж звітного періоду. Доходи включають: заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами, дохід від зайняття підприємницькою або незалежною професійною діяльності, дохід від надання майна в оренду, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійну допомогу, пенсію, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Під заробітною платою розуміється основна заробітна плата, а також будь-які заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) особі у зв`язку з відносинами трудового найму.

Подарунки у формі грошових коштів повинні зазначатися, якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує 5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. Подарунок у формі, іншій ніж грошові кошти (рухоме майно, нерухомість тощо), зазначаються, якщо вартість такого подарунка перевищує 5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. Зазначення інформації про подарунки не виключає обов`язок вказати відповідне майно в інших розділах декларації, наприклад, у розділах про цінне рухоме майно, нерухоме майно, цінні папери тощо.

У відповідності до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», подарунок - грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, які надають/одержують безоплатно або за ціною, нижчою мінімальної ринкової.

27.01.2020 ОСОБА_1 отримала дохід у розмірів 671 000 гривень у вигляді подарунка, отриманого від близької особи (матері) ОСОБА_6 , який перевищує 5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Відповідно, під час подачі в НАЗК декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік у ОСОБА_1 виник обов`язок, у відповідності до пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», відобразити у розділі 11 "Доходи, у тому числі подарунки" інформацію про подарунок у грошовій формі в сумі 671 000 гривень.

11.09.2020 ОСОБА_1 отримала дохід у розмірі 70 000 гривень від відчуження транспортного засобу автомобіля FORD FOCUS, 2017 р.в., згідно договору купівлі-продажу № 7162/20/015924 від 11.09.2020 та договору комісії № 7162/20/015924 від 11.09.2020. Джерело доходу ОСОБА_7 .

Відповідно, під час подачі в НАЗК декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік у ОСОБА_1 виник обов`язок, у відповідності до пункту 7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції», відобразити у розділі 11 "Доходи, у тому числі подарунки" інформацію про дохід від відчуження рухомого майна в сумі 70 000 гривень.

Згідно відомостей Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради, у 2020 році ОСОБА_1 одержала щомісячну одноразову допомогу при народженні дитини в сумі 10 320 гривень.

Відповідно, під час подачі в НАЗК декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік у ОСОБА_1 виник обов`язок, у відповідності до пункту 7 ч.1 ст.46 Закону України «Про запобігання корупції», відобразити у розділі 11 "Доходи, у тому числі подарунки" інформацію про дохід у вигляді щомісячну одноразову допомогу при народженні дитини в сумі 10 320 гривень.

Згідно з відомостями Реєстру НАЗК на веб-сайті «nazk.gov.ua»,ОСОБА_1 , виконала всі необхідні дії для подачі декларації та подала щорічну декларацію за 2020 рік 09.03.2021 о 12:44 год., в якій:

-не відобразила подарунок у грошовій формі на суму 671 000 гривень;

-не відобразила дохід від відчуження рухомого майна в сумі 70 000 гривень;

відобразила дохід у вигляді щомісячної одноразової допомогу при народженні дитини в сумі 15 480 гривень (перевищує фактичний на 5 160 гривень).

Крім того, ОСОБА_1 10.03.2021 о 08:39 год., подала «виправлену» щорічну декларацію за 2020 рік, в якій:

-не відобразила подарунок у грошовій формі на суму 671 000 гривень;

-не відобразила дохід від відчуження рухомого майна в сумі 70 000 гривень;

відобразила дохід у вигляді щомісячної одноразової допомогу при народженні дитини в сумі 15 480 гривень (перевищує фактичний на 5 160 гривень).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, встановлений на 01 січня 2020 року 2102 гривня.

Згідно з приміткою до статті 172-6 КУпАП, суб`єктами правопорушень у цій статті є особи, які, відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону України "Про запобігання корупції", зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

З вимогами Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 під підпис ознайомлена 28.08.2015.

Таким чином, 10.03.2021 головний спеціаліст відділу житлової політики та благоустрою управління житлово-комунального господарства Департаменту житлово-комунального господарства енергетики та енергоефективності Рівненській ОДА ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», подала завідомо недостовірні відомостів декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, на суму 746 160 гривень, що становить 355 прожиткових мінімуми на одну працездатну особу, встановлений на 01.01.2020, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні даного адміністративного правопорушення не визнала. Просила провадження в справі закрити, у зв`язку з закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. Також вказала, що є матір`ю двох малолітніх дітей, у 2020 році перебувала у відпустці по догляду за дитиною, не мала жодного умислу на вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.172-6 КУпАП, всі відомості якими володіла та на які мала правовстановлюючі документи відобразила у необхідних розділах Декларації за 2020 рік, подала вчасно, жодної шкоди або негативних наслідків не завдала.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Пінчук В.В. заперечила вину у вчиненні даного правопорушення, та просила провадження в справі закрити з підстав викладених в письмових поясненнях. Додатково суду пояснила, що у Протоколі відсутні як день виявлення правопорушення, так і будь-які відомості та обставини виявлення правопорушення уповноваженими органами НАЗК. Згідно вказаних матеріалів справи про адміністративне правопорушення днем виявлення правопорушення є день отримання спеціалістом НАЗК відомостей щодо яких проводилась перевірка, вони повинні були зазначатись у Протоколі при його складенні для встановлення судом можливості притягнення особи до відповідальності в межах строків, проте відсутні.

Окрім цього вказала, що зазначила грошові активи для придбання квартири за адресою: АДРЕСА_1 були отримані від її мами після продажу квартири яка була її приватною власністю. Як свідчать матеріали справи меморіальні ордери, ОСОБА_1 розрахувалась за купівлю квартири за вказаною адресою влітку 2019 року (згідно п.2.2. договору купівлі-продажу шляхом внесення забезпечувальних платежів на розрахунковий рахунок Продавця за попереднім договором №85 від 11.06.2019 р.). У самих поясненнях щодо обставин передачі коштів відсутній їх розмір та дата передачі.

У матеріалах справи відсутні належні письмові докази які б свідчили про передачу/набуття ОСОБА_1 права власності на грошові кошти (розписки, чеки, квитанції виписки тощо). Зокрема, згідно Договору купівлі-продажу квартири від 27.01.2020 р. від Продавця ОСОБА_6 , пунктом 3 Договору встановлено, що Покупець передав кошти Продавцю до підписання цього договору без зазначення конкретної дати.

Вказане свідчить про те, що фактично немає допустимих та достовірних доказів, які свідчать про те, що зазначена сума коштів була отримана ОСОБА_1 у 2020 році. Дата в поясненнях Незамової це лише відображення дати підписання договору купівлі-продажу. За таких обставин наявність правопорушення у невідображені доходу 671 000 є недоведеним.

Окрім цього, згідно запиту НП до Територіального сервісного центру МВС від 10.01.2022 року орган НАЗК витребовував правовстановлюючі документи, відомості про вартість авто, порядок розрахунків та інше. Проте, у відповідь на запит надано відповідь від 20.01.2022 р. що сторонами договору від 11.09.2020 року є ФОП ОСОБА_8 та ОСОБА_7 стосовно порядку розрахунку за автомобіль, порядок передачі та інші суттєві умови договору запитувач інформацією не володіє. Інші документи, що підтверджують отримання ОСОБА_1 доходу у розмірі 70 000, 00 грн. в матеріалах справи відсутні.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, а покарання призначити в межах санкції статті.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника, думку прокурора, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні даного адміністративного правопорушення підтверджена доказами, які містяться в матеріалах адміністративної справи.

Згідно ч.4 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Згідно Наказу НАЗК від 29.01.2021 року № 26/21 Про затвердження Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Порядок 26/21) на підставі якого проводилась перевірка декларації, Порядок 26/21 або інший нормативно-правовий акт не встановлює тлумачення іншого моменту виявлення адміністративного правопорушення у сфері корупції, аніж положення ч. 4 ст. 38 КУпАП, що вказує на конкретний день виявлення правопорушення.

Разом з тим, згідно пункту 13 Порядку 26/21 вказано, що достовірність задекларованих відомостей перевіряється шляхом порівняння зазначених у декларації відомостей з даними, отриманими Національним агентством під час проведення контролю та повної перевірки декларації.

Виходячи з зазначених законодавчих положень, шестимісячний строк виявлення правопорушення протягом якого може бути накладене стягнення, починає спливати з дня отримання Національним агентством даних, які свідчать про недостовірність задекларованих відомостей.

Як свідчать матеріали справи, усі дані про вчинення зазначеного правопорушення бути отримані спеціалістом Національного агентства з питань запобігання корупції більше аніж шість місяців тому: Відповідь Головного сервісного центру МВС від 27.08.2021 р. отримано НАЗК вхідний від 31.08.2021 (с.47) відомості про транспортні засоби відносно ОСОБА_1 , (с.50); 26.08.2021 р. НАЗК пояснення від ОСОБА_1 щодо виявлених спеціалістом НАЗК можливих відомостей; 26.08.2021 р. отримано Відповідь на запит НАЗК від 19.08.2021 р. від ТОВ «ЮРИСТ-КРІОН» №203 від (с.59) щодо укладення ОСОБА_1 договору купівлі-продажу квартири; 31.08.2021 року довідка №322 Управління соціального захисту населення ( с. ) щодо отримання ОСОБА_1 щомісячної одноразової допомоги.

Таким чином строк накладення адміністративного стягнення сплив.

Зокрема, варто зазначити про те, що Протокол №41 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 21.01.2022 року не містить посилань на день виявлення правопорушення. Зокрема, зобов`язує ОСОБА_1 відобразити подарунок у розмірі 671 000 грн. у декларації за 2019 рік.

Виходячи з положення, що доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, в матеріалах НАЗК наявні документи що вказують на конкретний день отримання - виявлення спеціалістом НАЗК обставин справи даних, якими потрібно керуватись для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, зокрема для встановлення початку та закінчення спливу строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з практикою ЄСПЛ визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Слід зазначити, що встановлення законодавцем строку давності притягнення до відповідальності є важливою гарантією прав особи, що випливає з принципу правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права. У зв`язку з цим тлумачення положень частини четвертої статті 38 КУпАП не може носити довільного характеру та розумітися суто формально.

Так, у справі «Волков проти України» Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд вважає, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними. Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень." (§§137, 139).

Таким чином, висновок про те, що виявити правопорушення, пов`язане з корупцією, означає установити наявність підстави адміністративної відповідальності за його вчинення, тобто всіх об`єктивних та суб`єктивних ознак відповідного складу правопорушення шляхом складення протоколу, не може заслуговувати на увагу, оскільки узагальнювальні висновки викладені у Листі ВС від 09.04.2021 р. №1089/0/2-21 наданого Прокурором не знайшли свого відображення у Законі, який встановлює початок сплину строку накладення адміністративного стягнення день виявлення.

Зокрема, вказаний лист ВС вказує на застосування судами підходу щодо виявлення моменту правопорушення пов`язаного з корупцією як день, коли НАЗК стало відомо про факт вчинення особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, можливого правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Враховуючи викладене, шестимісячний строк накладення стягнення на ОСОБА_1 сплив.

Згідно п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 38, 172-6, п.7 ч.1 ст. 247, 283-284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення передбачених ч.4 ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду Н.М.Діонісьєва