Справа № 587/586/22
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 липня 2022 року Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А.., розглянувши матеріали, які надійшли від Сумського РВП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий Сумським РВУМВС, 18.12.2000 року,
Згідно протоколу серії ВАВ № 150195 від 28.04.2022 року ОСОБА_1 , 24 квітня 2022 року в АДРЕСА_2 , вчинив словесну сварку з гр. ОСОБА_2 в ході якої виражався на адресу останнього нецензурною лайкою, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян і вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, якщо діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян, то у протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, працівником поліції необхідно зазначати докази вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Диспозицією ст.. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Однак, протоколом, складеним відносно ОСОБА_1 , в якому відповідно до вимог ст. 256 КУпАП повинні зазначатися суть правопорушення, не встановлені обставини висловлювання ним нецензурною лайкою, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 173, п. 1 ч. 1 ст. 247, 284 КУпАП, суддя -
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя О.А.Степаненко