П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Провадження № 3/760/4762/22

Справа № 760/6903/22

17 червня 2022 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Зуєвич Л.Л.,

за участю: секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.,

представника Київської митниці Державної митної служби України -

Келеберденка В.В. (довіреність від 21.07.2021),

розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби (далі - Київська митниця) про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Грузії ОСОБА_1 / ОСОБА_1 /, ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів громадянина директор ТОВ ВЕРОНА, паспорт громадянина Грузії для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 16.01.2014, тел. НОМЕР_2 ) за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України (далі - МК України),

В С Т А Н О В И В :

Обставини, викладені у протоколі митного органу

15.06.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшов протокол про порушення митних правил № 0633/10000/22 від 06.02.2022 (а.с. 1-5), за змістом якого:

« 06.02.2022 о 16 год. 15 хв. в зоні митного контролю «Відліт» терміналу А митного посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської митниці при здійсненні митного контролю пасажирів та багажу рейсу 7В321 сполученням «Київ-Тбілісі» для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ).

Відповідно до ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

Обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок „зеленого коридору", вказує, що для проходження митного контролю ним обрано „зелений коридор", і декларування здійснюється шляхом вчинення дій, відповідно до п. V.2 Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 03.08.2018 № 671, та після перетину якої настає відповідальність за порушення митних правил, про що зазначено на інформаційному стенді, розміщеному в зоні митного контролю.

Для здійснення митних формальностей пасажира було запрошено до службового приміщення для проведення огляду багажу та ручної поклажі, в результаті був виявлений предмет, зовнішньо схожий на орден Червоної зірки (з номером НОМЕР_3 та надписом на зворотному боці " Монетний Двор " та з надписом на ордені "Пролетарий всех стран соединяйтесь").

Вказаний предмет при переміщенні через митний кордон України підлягає обов`язковому письмовому декларуванню відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на його переміщення через митний кордон України.

Гр. Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) своїми діями обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження. Пасажир митної декларації не заповнював, з приводу декларування даного ордену до інспекторів митниці не звертався.

Відповідно до п.4, п.5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

Обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Ст.ст. 196, 197 МК України встановлено порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборони або обмеження.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.12 № 436 встановлені переліки товарів, на які встановлено обмеження щодо переміщення через митний кордон України.

Своїми діями пасажир - гр. Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) порушив вимоги, Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» та ст. 19 Закону України від 16.04.2000 № 1549-ІІІ «Про державні нагороди України». Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого статтею 471 Митного кодексу України».

З матеріалів справи вбачається, що на підставі ст. 511 МК України предмет правопорушення: орден Червоної зірки з номером НОМЕР_3 та написом на зворотному боці «Монетний Двор» та з написом на ордені «Пролетарий всех стран соединяйтесь», - вилучено і зберігається на складі Київської митниці за адресою: м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8А (а.с. 6).

Також вбачається, що в забезпечення можливого штрафу ОСОБА_1 вніс на рахунок Київської митниці кошти в сумі 1 700, 00 грн (квитанція від 06.02.2022 № 562202, а.с. 15).

Пояснення особи, про притягнення якої до адміністративної відповідальності ставиться питання

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 (а.с. 11-12) орден Червної зірки, який був при ньому, належить його дідусю, був пошкоджений (зламаний) в Грузії та передавався до Києва для реставрації. Також ОСОБА_1 вказав, що не знав про вимоги законодавства, а тому не звертався до митниці для заповнення декларації.

Щодо явки учасників провадження в судові засідання та наданих у засіданні пояснень

Особа, про притягнення якої до адміністративної відповідальності за порушення митних правил поставлено питання - громадянин ОСОБА_1 / ОСОБА_1 / в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся митним органом.

Будь-яких заяв та клопотань від особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, станом на момент розгляду справи не надійшло. Про причини неявки суд не повідомлено.

Згідно з ч. 4 ст. 526 МК України, справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Приписами ст. 525 МК України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою митного органу або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи.

Тобто, законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає їй можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, про час та місце розгляду справи повідомлялась, що підтверджується матеріалами справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за участі представника Київської митниці, який проти такого розгляду у судовому засіданні 17.06.2022 не заперечував.

Представник митного органу в судовому засіданні підтримав позицію Київської митниці щодо притягнення ОСОБА_1 / ОСОБА_1 / до адміністративної відповідальності за ст. 471 МК України, посилаючись на наявність в матеріалах справи достатніх доказів, які свідчать про порушення ним митних правил.

Мотиви суду

Розглянувши матеріали, надані Київською митницею, та заслухавши пояснення її представника, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Статтею 458 МК України визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність.

Згідно з ст. 487 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) адміністративним правопорушення визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз положень ст. 458 МК України і ст. 9 КУпАП у поєднанні із положеннями ст. 280 КУпАП дає підстави стверджувати, що під час провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає доведенню наявність у діях особи як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення поставленого особі у вину.

За приписами ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Статтею 489 МК України передбачено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Згідно ст. 508 МК України, у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи.

До процесуальних дій належать, зокрема, складення протоколу про порушення митних правил; опитування осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, свідків, інших осіб; витребування документів, необхідних для провадження у справі про порушення митних правил, або належним чином завірених їх копій чи витягів з них; тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, та документів на них; митне обстеження; пред`явлення товарів, транспортних засобів і документів для впізнання; експертиза; взяття проб та зразків для проведення дослідження (аналізу, експертизи).

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, відповідно до вимог ст. ст. 252, 280 КУпАП.

За змістом ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП при розгляді адміністративної справи органом (посадовою особою) повинно бути вжито всіх необхідних заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів та з`ясовано: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 366 МК України, митний контроль товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України громадянами здійснюється за двоканальною системою.

Згідно ч. 1 цієї статті, двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Частиною 2 статті 366 МК України передбачено, що канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 366 МК України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Згідно з ч. 6 ст. 366 МК України громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Перетин громадянином зеленої лінії, яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій, відповідно до п. V.2 Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 03.08.2018 № 671, та після перетину якої настає відповідальність за порушення митних правил, про що зазначено на інформаційному стенді, розміщеному в зоні митного контролю.

Диспозиція ст. 471 МК України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у порушенні встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Згідно ч. 1 ст. 197 МК України у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та їх митне оформлення здійснюються органами доходів і зборів на підставі отриманих з використанням засобів інформаційних технологій документів, які підтверджують дотримання зазначених обмежень, виданих державними органами, уповноваженими на здійснення відповідних контрольних функцій, іншими юридичними особами, уповноваженими на їх видачу, якщо подання таких документів органам доходів і зборів передбачено законами України.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (ст. 7 КУпАП).

Матеріалами справи підтверджено, що 06.02.2022 о 16 год. 15 хв. в зоні митного контролю «Відліт» терміналу А митного посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської митниці при здійсненні митного контролю пасажирів та багажу рейсу 7В321 сполученням «Київ-Тбілісі» для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ).

Для здійснення митних формальностей пасажира було запрошено до службового приміщення для проведення огляду багажу та ручної поклажі, в результаті був виявлений предмет, зовнішньо схожий на орден Червоної зірки (з номером НОМЕР_3 та надписом на зворотному боці "Монетний Двор" та з надписом на ордені "Пролетарий всех стран соединяйтесь").

Відповідно до висновку державної експертизи Ордену Червоної зірки № 110137 від 23.02.2022 (а.с. 13-14) даний орден не має значної культурної цінності; не рекомендований до включення до Державного реєстру національного культурного надбання та Музейного фонду України; може бути вивезений з території України відповідно до чинного законодавства України.

Отже, громадянином Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) переміщено через митний кордон України товар - орден Червоної зірки, яикй не має значної культурної цінності та може бути вивезений з території України.

Згідно з ст. 471 МК України (в редакції, станом на 06.02.2022) порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

При цьому, суд враховує, що Рішенням Другого сенату Конституційного суду України від 21.07.2021 № 3-р(П)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19) (яке набрало чинності 22.01.2022) визнано такими, що не відповідають Конституції України окремі положення абзацу другого статті 471 МК України в частині конфіскації товарів, які стали безпосередніми предметами порушення.

Разом з тим, матеріалами справи, що є предметом розгляду, з урахуванням висновку державної експертизи № 110137 від 23.02.2022, в діях громадянина Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) не доведено складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину (правопорушення) і не може бути піддана кримінальному покаранню (адміністративному стягненню), доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У п. 53 рішення ЄСПЛ у справі «Федорченко та Лозенко проти України» вказано, що суд при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом".

При цьому, обов`язок доказування винуватості особи, що притягається до відповідальності за адміністративне правопорушення (порушення митних правил), часу, місця, мети і способу вчинення порушення митних правил, покладається на орган, що розпочав провадження в справі, в даному випадку - Київську митницю Держмитслужби.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

На підставі зазначеного, дослідивши матеріали справи, суд приходить висновку щодо відсутності складу адміністративного правопорушення, а отже і підстав для визнання громадянина Грузії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, суд приходить висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення у діях громадянина Грузії ОСОБА_1 / ОСОБА_1 /, що за ст. 247 КУпАП є підставою до закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, безпосередні предмети правопорушення, підлягають поверненню власнику.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 7, 9, 247, 251, 265, 280, 283, 284, 294 КУпАП, ст.ст. 471, 527-529 МК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення громадянина Грузії ОСОБА_1 / ОСОБА_1 /, ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів громадянина директор ТОВ ВЕРОНА, паспорт громадянина Грузії для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 16.01.2014, тел. НОМЕР_2 ) до адміністративної відповідальності за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучений на підставі ст. 511 Митного кодексу України згідно з протоколом про порушення митних правил № 0633/10000/22 від 06.02.2022 товар, а саме: орден Червоної зірки з номером НОМЕР_3 та написом на зворотному боці «Монетний Двор» та з написом на ордені «Пролетарий всех стран соединяйтесь», - підлягає поверненню власнику.

Апеляційна скарга може бути подана до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Л. Л. Зуєвич