Справа № 308/6157/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України,

фізичної-особи підприємця, юридична адреса:

АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 порушила порядок проведення розрахунків, а саме, порушення порядку попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару, а саме, 25.08.2020 року реалізовано пиво «Дж. Гаспар» 0,5 л. за ціною 13.00 грн., без коду УКТЗЕД, чим порушено п.11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» зі змінами та доповненнями, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 у суд не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце судового розгляду, шляхом направлення судової повістки, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про відкладення від неї не надходило.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вживає заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому враховуючи наведене та вимоги ст. 268 КУпАП вважаю можливим розглянути справу без її участі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та надавши їм належну правову оцінку, враховуючи характер і обставини вчиненого правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, передбачені ст.ст. 34-35 КУпАП, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Винуватість ОСОБА_1 підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом №329/07-16-07-06 про адміністративне правопорушення від 16.05.2022 року, актом (довідкою) фактичної перевірки №001452 від 13.05.2022р., який підписано ОСОБА_1 та зазначено що зауважень немає.

Досліджені вище докази, в своїй сукупності підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, узгоджуються між собою та доповнюють один одного, а тому вважаю, що в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Разом з тим, у Кодексі України про адміністративні правопорушення не закріплено визначення малозначного правопорушення та немає вказівок на його ознаки, однак у кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визначення діяння малозначним. Категорія (поняття) "малозначність" означає, що вчинене правопорушення не становить великої суспільної шкідливості й не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам, або безпосередньо громадянам.

На підставі вищевикладеного, враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини, що пом`якшують відповідальність, а саме щире каяття, обставин, які обтяжують відповідальність не встановлено, дані про особу порушника, який раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності передбаченої ч.1 ст. 155-1 КУпАП за малозначністю, оскільки діяння вчинене ним, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП, однак внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення.

Враховуючи наведене, вважаю, що ОСОБА_1 слід звільнити від адміністративної відповідальності передбаченої ч.1 ст. 155-1 КУпАП за малозначністю, оголосивши їй усне зауваження, яке буде достатнім для виправлення останнього, а провадження у справі закрити.

Враховуючи положення ст.40-1 КУпАП що судовий збір стягується з особи лише при накладенні адміністративного стягнення суд приходить до висновку, що судовий збір з особи, яка звільнена від адміністративної відповідальності не стягується.

Керуючись ст. ст. 22, ст.155-1, 283, 284 КУпАП, суддя, -

постановив:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а провадження по справі - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило