Справа № 308/7396/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.10.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., за участю представника Закарпатської митниці Селеша О.Я., розглянувши справу про порушення митних правил, що надійшла із Закарпатської митниці, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 від 20.09.2001 р., виданий Сєверодонецьким МВУМВС України в Луганській області за ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

26.05.2022 року о 20 год. 39 хв. у зону митного контролю ділянки «в`їзд в Україну» митного поста «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці заїхав рейсовий автобус р.н. України НОМЕР_2 «Кошіце-Ужгород», у якості пасажира в якому слідував гр. України ОСОБА_1 , який прямував із Словаччини в Україну.

Формою проходження митного контролю гр. України ОСОБА_1 обрав порядок проходження митного контролю по каналу «червоний коридор».

До митного контролю гр. України ОСОБА_1 було подано паспорт гр. України ЕН003010 від 20.09.2001 року.

Під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України, внаслідок чого встановлено, що 05.02.2017 року о 13:46:26 через пункт пропуску «Славутич-Комарин» митного поста «Нові Яриловичі» Чернігівської митниці гр. України ОСОБА_1 на митну територію України в митному режимі «транзит» ввезено легковий автомобіль марки «OPEL», моделі «VECTRA», номер кузова № НОМЕР_3 , реєстраційний номерний знак Литви НОМЕР_4 .

Враховуючи наявність інформації в базі даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДМСУ, в ході усного опитування гр. України ОСОБА_1 , було з`ясовано, що 05.02.2017 року даний транспортний засіб слідував на митну територію України з метою транзиту.

У своєму поясненні гр. ОСОБА_1 повідомив, що даний автомобіль був завезений не ним, а іншою особою та оформлений на нього так як знайомий на ім`я ОСОБА_2 запропонував йому за це грошову винагороду, яку він не отримав. Водійських прав на той час він не мав. На момент перетину митного кордону 26.05.2022 р. будь-які документи, які б підтверджували дану обставину, а також настання форс-мажорних обставин у гр. ОСОБА_1 були відсутні. Щодо продовження терміну транзиту в митний орган гр. ОСОБА_1 не звертався. Інші документи, які би підтверджували причину порушення терміну перебування вищезазначеного автомобіля на території України, під час перетину кордону у гр. України ОСОБА_1 відсутні.

Згідно з даними з мережі Інтернет ресурсу (сайт «mobile, de») вартість аналогічного/подібного автомобіля складає 999 євро , що згідно з курсом НБУ на 26.05.2022 р. становить 31150 грн. 12 коп. (тридцять одна тисяча сто п`ятдесят грн. 12 коп.).

Станом на 26.05.2022 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться, та продовжує перебувати на території України

Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легкового автомобілю марки «OPEL», моделі «VECTRA», номер кузова № НОМЕР_3 , реєстраційний номерний знак Литви НОМЕР_4 , що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці від одного підрозділу цієї митниці до іншого), більше ніж на тридцять діб.

Представник Закарпатської митниці у судовому засіданні вважає, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного правопорушення, його вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому його необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України та застосувати до нього стягнення відповідно до санкції вказаної статті.

ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 20.09.2022 о 10.40 год. та 31.10.2022 року о 11.00 год., не з`явився, хоча про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомлено, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Відповідно до положень ст. 526 МК України вважаю за можливе провести розгляд даної справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та не з`явилася в судове засідання, хоча повідомлялася про час і місце розгляду справи.

При цьому суддя враховує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши представника Закарпатської митниці, дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування більше ніж на тридцять діб.

Статтею 68 Конституції України регламентовано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 458 МК України визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

22.08.2019 набрали чинності зміни до ст. 470 МК України згідно із Законами України від 08.11.2018 № 2612-VІІІ «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16.05.2019 № 2725-VІІІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з диспозицією ч. 6 ст. 470 МК України адміністративна відповідальність настає за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Частиною 1 ст. 381 МК України передбачено, що громадянам дозволяється поміщувати у митний режим транзиту транспортні засоби особистого користування з метою прохідного транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом, та переміщуються громадянами-нерезидентами. Переміщення транспортних засобів особистого користування з метою прохідного транзиту через митну територію України здійснюється у строки, встановлені статтею 95 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 95 МК України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: для автомобільного транспорту 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 95 МК України до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу.

Митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення, поміщених у цей митний режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення (ч. 1 ст. 102 МК України).

Доказів того, що ОСОБА_1 у порядку, визначеному ст. 192 МК України та розділом VIII Порядку виконання митних формальностей, відповідно до заявленого митного режиму, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 № 657, звертався до найближчого митного органу до завершення визначеного митницею строку транзиту про обставини подій, у зв`язку з якими порушено ці строки, та місцезнаходження транспортного засобу у випадку порушення строку транзиту, матеріали справи не містять.

Крім того, обставин, передбачених ч. 1 ст. 460 МК України, з настанням яких діяння, передбачене статтею 470 цього Кодексу, не тягне за собою адміністративної відповідальності під час судового розгляду не встановлено, як не встановлено дії обставин непереборної сили, які стали причиною перевищення встановленого митним кодексом України строку доставки транспортного засобу особистого користування.

За приписами ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, стверджується зібраними у справі доказами: протоколом про порушення митних правил № 0558/30500/22 від 26.05.2022; письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 26.05.2022; даними диспетчера ЗМК та пасажирського пункту пропуску; доповідною запискою державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ужгород-автомобільний» Закарпатської митниці Свідерок М.М. від 26.05.2022.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, у відповідності до вимог ст. ст. 23, 33 КУпАП, вважаю, що на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 6 ст. 470 МК України, яка є альтернативною, у виді конфіскації транспортного засобу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у сумі 496,20 грн.

Керуючись ст. ст. 283, 284 КУпАП, ст. ст. 470 ч. 6, 527-529 МК України,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді конфіскації транспортного засобу легкового автомобілю марки «OPEL», моделі «VECTRA», номер кузова № НОМЕР_3 , реєстраційний номерний знак Литви НОМЕР_4 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 коп. судового збору.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай