Справа №705/1285/22
3/705/1330/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.05.2022 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Роман Володимирович, розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №359693 від 27.03.2022 року, ОСОБА_1 27.03.2022 в м.Умань за адресою вул.Гайдамацька,6, перебуваючи на пішохідному переході, ногою пошкодив двері автомобіля Хюндай Акцент д.н.з. НОМЕР_1 , чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання для розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не з`явився. Про місце, час і дату розгляду справи повідомлявся належним чином за вказаною у протоколі про адміністративне правопорушення адресою, причини неявки невідомі.

Суддя вважає за можливе справу розглядати за його відсутності на підставі наявних матеріалів.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 173 передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення може полягати у вчиненні таких дій, що порушують громадський порядок, зокрема пошкодження з хуліганських мотивів якого небудь майна у незначних розмірах.

При ознайомленні з матеріалами справи суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складений з порушенням вимог ст. ст. 251, 256 КУпАП.

Зі змісту протоколу, вбачається, що діями ОСОБА_1 було пошкоджено двері автомобіля Хюндай Акцент д.н.з. НОМЕР_1 , при цьому потерпілим зазначений ОСОБА_2 . При цьому в матеріалах справи відсутні будь-які документи, на підтвердження належності пошкодженого майна ОСОБА_2 , так само відсутнє документальне підтвердження розрахунку суми збитків, не зазначено чи є спричинені збитки незначними для потерпілого.

Крім цього, в протоколі про адміністративне правопорушення та інших матеріалах справи не зафіксовано характер пошкоджень та чи було порушено громадський порядок і спокій громадян.

Недоліки, допущені при складенні та оформленні матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення. Таким чином, надані до суду матеріали унеможливлюють прийняття законного, обґрунтованого та мотивованого рішення у справі.

Відповідно до вимог ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

У відповідності до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вищевказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Враховуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП оскільки до протоколу не надано достатніх об`єктивних та безсторонніх доказів, які б дозволили суду на підставі ст.252 КУпАП зробити висновок про доведеність факту вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст. 7, 9, 195, 245, 251, 252, 280, 283-284, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ст.173 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду області через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський