Єдиний унікальний номер: 379/1105/22
Провадження № 3/379/774/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Музиченко О.О.,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли 31.10.2022 з відділення поліції № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий 30.06.2004 Таращанським РВ ГУ МВС України в Київській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно непрацюючого, особи з інвалідністю 2 групи, до адміністративної відповідальності не притягувався

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №070238, складеного 13.10.2022 поліцейським СРПП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Довбенком О.А. на ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП, 13.10.2022 близько 09-00 год гр. ОСОБА_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, прийшов в будинок гр. ОСОБА_3 в АДРЕСА_2 , та висловлювався нецензурною лексикою, погрожував фізичною розправою на адресу гр. ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що вранці 13.10.2022 йому зателефонував знайомий ОСОБА_4 і запросив до себе на АДРЕСА_2 на сніданок. Вони з дружиною ОСОБА_5 прийшли за місцем проживання ОСОБА_4 , всі разом сіли на дворі та снідали, всі пили горілку. Потім між ним і ОСОБА_6 стався словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 його побив. Вони з дружиною вибігли з двору та пішли додому. ОСОБА_3 є власницею будинку, але з нею він не мав ніяких розмов, на її адресу нецензурною лайкою не висловлювався. Чому вона написала на нього заяву до поліції пояснити не може.

Суд, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріли справи про адміністративне правопорушення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно ст. 280 КУпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

За положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №070238 від 13.10.2022 ОСОБА_2 інкримінується вчинення хуліганських дій 13.10.2022 близько 09-00 год в приватному будинку ОСОБА_3 в АДРЕСА_2 , що полягали у висловлюваннях нецензурною лексикою і погрозах фізичною розправою щодо потерпілої ОСОБА_3 ..

Той факт, що конфлікт відбувся на території приватного домоволодіння в АДРЕСА_2 , підтверджується як матеріалами справи, так і поясненнями ОСОБА_2 ..

Отже, на підставі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що 13.10.2022 близько 09-00 год в домоволодінні ОСОБА_3 в АДРЕСА_2 , між ОСОБА_2 та власницею будинку ОСОБА_3 відбувся особистий конфлікт на ґрунті їх особистих неприязних відносин. При цьому, конфлікт відбувся в приватному будинку АДРЕСА_2 , який у розумінні диспозиції ст.173 КУпАП не є громадським місцем.

З наведеного суд приходить до висновку про відсутність у даному випадку об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд констатує, що матеріалами справи не підтверджується наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, зокрема, об`єктивна сторона цього правопорушення відсутня.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведених вище обставин суд приходить до висновку про те, що провадження у даній справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст.7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО