Провадження № 3/127/6722/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року місто Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гайду Г.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 13.02.2020 органом 0516, РНОКПП № НОМЕР_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 08.08.2022 о 00:05 год. був відсутній за місцем проживання, чим порушив постанову Вінницького міського суду Вінницької області про адміністративний нагляд.

Судом вживалися заходи для виклику ОСОБА_1 у судове засідання, однак останній до суду не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, що підтверджується телефонограмою, наявною в матеріалах справи.

Суд вважає, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, не був позбавлений можливості реалізувати усі свої права, визначені КУпАП у будь-який спосіб. Однак жодних дій для обґрунтування власної позиції у справі ним здійснено не було.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, зокрема, проводити судове засідання у відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

У рішенні від 03.04.2008 в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, з урахуванням скорочених строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суд дослідивши матеріали справи, що надійшли до суду приходить до наступного висновку.

Диспозиція ч. 2 ст. 187 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до протоколу серії ВАБ № 447055 від 10.08.2022 слідує, що ОСОБА_1 08.08.2022 о 00:05 год. був відсутній за місцем проживання, чим порушив постанову Вінницького міського суду Вінницької області про адміністративний нагляд.

Вказані обставини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, крім вищевказаного протоколу, підтверджуються рапортом працівника поліції, попередженням особи, стосовно якої може бути продовжено або змінено обмеження адміністративного нагляду, довідкою про звільнення ОСОБА_1 з місць позбавлення волі, копією постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 26.10.2021 та копією постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 23.03.2022.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому приходить до переконання, що з метою попередження вчинення ОСОБА_1 аналогічних правопорушень у майбутньому до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. ст. 40-1, 187, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 496,20 гривень.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: