ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №293/588/22
Провадження № 3/293/506/2022

24 травня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглянувши адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, громадянина України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: ВЧ НОМЕР_1 (смт Головине), військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 (смт Головине), посада: командир артилерійської батареї,

за ч. 2 ст.172-16 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:
23.05.2022 до Черняхівського районного суду Житомирської області з Військової частини НОМЕР_1 (смт Головино) надійшов протокол серії 4350 №38 від 18.05.2022 про військове адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-16 КУпАП.

Зі змісту протоколу про військове адміністративне правопорушення серії 4350 №38 від 18.05.2022 убачається, що капітан ОСОБА_1 , 08.05.2022 о 01 год. 00 хв., на території військової частини НОМЕР_1 (смт Головино), умисно не вжив заходів щодо припинення кримінального правопорушення, яке було вчинене його підлеглим, чим вчинив військове адміністративне правопорушення під час дії воєнного стану, передбачене ч. 2 ст. 172-16 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, в матеріалах справи про військове адміністративне правопорушення міститься заява від ОСОБА_1 , в якій він просив розглянути справу без його участі, вину визнає, у зв`язку із чим, керуючись ст.268 КУпАП, суд вважає можливим справу розглянути в його відсутності (а.с.12).

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як видно зі змісту протоколу про військове адміністративне правопорушення серії 4350 №38 від 18.05.2022, що капітан ОСОБА_1 , 08.05.2022 о 01 год. 00 хв., на території військової частини НОМЕР_1 (смт Головино), умисно не вжив заходів щодо припинення кримінального правопорушення, яке було вчинене його підлеглим, чим вчинив військове адміністративне правопорушення під час дії воєнного стану, передбачене ч. 2 ст. 172-16 КУпАП.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-16 є бланкетною, нею передбачено відповідальність за бездіяльність військової влади, а саме за умисне невжиття заходів щодо припинення злочину, що вчиняється підлеглим, або не направлення військовою службовою особою до органу досудового розслідування повідомлення про підлеглого, який вчинив кримінальне правопорушення, а також інше умисне невиконання військовою службовою особою покладених на неї службових обов`язків, вчинене в умовах особливого періоду.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується прямою формою вини військової службової особи, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст. 9 КУпАП).

У протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться в провину умисне невжиття заходів на території військової частини щодо припинення кримінального правопорушення, яке було вчинене його підлеглими.

Суд зазначає, що бездіяльність військової влади полягає у не вчиненні службовою особою дій, які вона могла і повинна була зробити в силу покладених на неї законами, військовими статутами, іншими нормативними актами обов`язків

Обов`язки командира (начальника) визначені в статті 59 Статуту внутрішньої служби, відповідно до якої командир (начальник) зобов`язаний, зокрема, негайно доповідати старшому командиру (начальнику) про кримінальне чи адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, вчинене підлеглим військовослужбовцем, а командир (начальник) військової частини (установи) - негайно повідомляти про це відповідному прокурору, а в разі вчинення кримінального чи адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією військовослужбовцем Збройних Сил України - начальнику відповідного органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

В той же час, відповідно до п.п. 1,4 Розділу І «Інструкції з надання доповідей і донесень про події, кримінальні правопорушення, військові адміністративні правопорушення та адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, порушення військової дисципліни та їх обліку Міністерстві оборони України, Збройних Силах України та Державній спеціальній службі транспорту» за своєчасність та об`єктивність надання доповідей та донесень про події, кримінальні правопорушення, військові адміністративні правопорушення та адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, скоєні (вчинені)військовослужбовцями або працівниками (підчас виконання службових обов`язків, у робочий час), що сталися у військових частинах, відповідають командири (начальники) військових частин своїм прямим начальникам за підпорядкованістю. Доповіді та донесення надаються усно - негайно (протягом 15 хвилин) після отримання інформації про подію, кримінальне правопорушення, адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, письмово - протягом доби з моменту усного повідомлення. У разі скоєння підлеглим військовослужбовцем кримінального правопорушення командир (начальник) військової частини протягом робочого дня письмово повідомляє про це керівника органу досудового розслідування, начальника органу управління Військової служби правопорядку та відповідного військового прокурора, у зоні діяльності яких військова частина виконує завдання за призначенням.

Отже, для наявності складу бездіяльності потрібно встановити: чи покладався на цю службову особу обов`язок вчинити певні дії, невчинення яких ставиться їй у вину; чи мала службова особа реальну можливість в конкретних умовах вчинити необхідні дії; чи дійсно не були виконані обов`язки, які покладені на цю службову особу.

Проте в матеріалах справи відсутні документи по частині щодо покладення такого обов`язку саме на ОСОБА_1 (посадова інструкція, витяг з наказу командира військової частини..).

Також, в порушення вимог ст. 256 КУпАП посадовою особою у протоколі про правопорушення не наведено положень законодавчих актів, які порушені ОСОБА_1 , і переконливо не вказано які саме дії або бездіяльність вчинив ОСОБА_1 , котрі б вказували саме на умисне невжиття ним заходів щодо припинення кримінального правопорушення, яке було вчинене його підлеглими, не вказано і в чому саме полягало кримінальне правопорушення та обставини вчинення такого.

До того ж, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не додано пояснень свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які зазначені у протоколі.

Відповідно до ст. 256 КУпАП протокол є єдиним документом, у якому зазначається суть правопорушення, тобто це є фактично те обвинувачення, яке висунуто особі від імені держави відповідними посадовими особами та має доводитись належними доказами у розумінні ст. 251 КУпАП. Під час розгляду справи суддею у межах порушеного провадження надається правова оцінка діянню на предмет його протиправності.

Відтак, при складенні протоколу про військове адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони правопорушення визначеного ч. 2 ст. 172-16 КУпАП, а саме не встановлена вина у формі умислу та мотив.

Крім того, вказаний протокол не відповідає вимогам ст. 254 КупАП та Інструкції про порядок оформлення і складання матеріалів про військові адміністративні правопорушення, затвердженої відповідним Наказом. Більше того, вказаний протокол не відображає усі обставини справи.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, п.2 розділу ІІ Інструкції протокол складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення факту або підозри у вчиненні військовослужбовцем військового адміністративного правопорушення.

Отже, протокол серії 4350 №38 був складений протягом не двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення факту або підозри у вчиненні ОСОБА_1 військового адміністративного правопорушення, а складено його 18.05.2022 року, у той часяк зазначається про вчинення правопорушення 08.05.2022, тобто зазначений протокол був складений в порушення вимог ст.254 КУпАП, п.2 розділу ІІ Інструкції про порядок оформлення і складання матеріалів про військові адміністративні правопорушення.

До того ж до протоколу про військове адміністративне правопорушення не додано жодних належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 аміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-16 КУпАП.

Згідно ч. 1 ст. 7 КупАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідност. 62 Конституції Україниобвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищенаведеного, оцінивши наявні в даній справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в даному випадку вина ОСОБА_1 в інкримінованому йому правопорушенні не доведена належними та допустимими доказами, а тому провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-16 КУпАП підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 247, 279, ч. 2 ст. 172-16, ст.ст. 286, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-16 КУпАП закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ЛОСЬ