Справа № 713/1516/22
Провадження №3/713/915/22
ПОСТАНОВА

іменем України

08.09.2022 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі головуючого судді Пилип`юка І.В., з участю секретарки судових засідань Колотило Мар`яни Миколаївни, прокурора Зінченко Євгена Юрійовича, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Лебідь Людмили Миколаївни, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , уродженку, зареєстровану та жительку АДРЕСА_1 , громадянство України, з освітою вищою, одружену, депутата Берегометської селищної ради Вижницького району Чернівецької області, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією №161 від 04.08.2022 року, складеного начальником сектору протидії корупції УСР в Чернівецькій області ДСР Національної поліції України Сусом І.В., -

ОСОБА_1 , будучи депутатом Берегометської селищної ради Вижницького району Чернівецької області, відповідно до відповідно до п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» - депутатом селищної ради, на якого поширюється дія зазначеного Закону, взяла участь у голосуванні за питання порядку денного №2 «Про обрання секретаріату» де є кандидатом на вказану посаду дев`ятої сесії Берегометської селищної ради від 30.09.2021 року, чим порушила вимоги п.3 ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції».

Встановлено, що згідно рішення №1-11-20/02 від 25.11.2020 року «Про підсумки виборів депутатів Берегометської селищної ради та визнання їх повноважень», ОСОБА_1 обрано депутатом Берегометської селищної ради.

На 9-й сесії Берегометської селищної ради, що відбувалася 30.09.2021 року, розглядалося питання порядку денного №2 «Про обрання секретаріату», де кандидатом на вказану посаду була ОСОБА_1 .

На відеозаписі 9-ї сесії Берегометської селищної ради наявне відео, де: на 15 хв. 20 сек. депутат ОСОБА_1 зачитує заяву «щодо уникнення конфлікту інтересів»; на 33 хв. депутат ОСОБА_1 отримує бюлетень та бере участь у голосуванні, що підтверджується протоколом №2 засідання лічильної комісії по виборах секретаря Берегометської селищної ради від 30.09.2021 року. За результатами поіменного голосування за вказане питання ОСОБА_1 проголосував «За».

Тобто ОСОБА_1 , будучи обізнана із нормами абз.11 ч.1 ст.1, ст.ст.28, 35-1 ЗУ «Про запобігання корупції», ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», свідомо проігнорувала вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів шляхом заборони брати участь у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи депутатом Берегометської селищної ради взяла участь у прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час голосування за рішення №2 «Про обрання секретаріату», де є кандидатом на вказану посаду, чим порушила вимоги п.3 ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції» та вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-7 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор Зінченко Є.Ю. підтримав протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 . Вважав, що її вина у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП доведена.

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнала. Просила закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

У судовому засіданні захисник Лебідь Л.М. підтримала письмові заперечення, у яких по суті викладених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин зазначила, що відповідно до списку депутатів Берегометської селищної ради VIII скликання, присутніх на 9 сесії селищної ради VIII скликання 30.09.2021 року для таємного голосування, участь у голосуванні приймала депутат ради ОСОБА_1 , яка на виконання вимог ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» публічно, самостійно повідомила про можливий конфлікт інтересів та про своє конституційне право та обов`язок здійснити волевиявлення під час таємного голосування.

Протокольним рішенням №2 від 30.09.2021 року лічильної комісії вирішено вважати ОСОБА_1 обраним секретарем Берегометської селищної ради. А рішенням дев`ятої сесії VIII скликання №9-09-21/07 від 30.09.2021 року селищна рада затвердила протокол №2 лічильної комісії по виборах секретаря Берегометської селищної ради та обрала секретарем Берегометської селищної ради VIII скликання ОСОБА_1 з 30.09.2021 року. Розпорядженням Берегометської селищної ради №112-Р від 30.09.2021 року ОСОБА_1 призначено секретарем Берегометської селищної ради з 30.09.2021 року.

Голосування депутатом ОСОБА_1 на пленарному засіданні шляхом таємного голосування при обранні на посаду секретаря Берегометської селищної ради є здійсненням її представницьких повноважень депутата і не є здійсненням приватного інтересу.

Зазначила, що ОСОБА_1 була єдиною кандидатурою на посаду секретаря Берегометської селищної ради, рішення про її обрання на цю посаду приймалося колегіально шляхом таємного голосування, за результатами якого значною більшістю голосів була обрана на цю посаду. Тому голосування ОСОБА_1 не створило безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між її діями у формі голосування та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення сесією селищної ради про її обрання на посаду секретаря.

Наведені висновки повністю відповідають правовій позиції, висловленій Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі №5 від 02.04.2021 року, які у п.п. 2.2.1 п. 2.2 не відносять до випадків приватного інтересу голосування за самого себе при обранні на певну посаду.

У листі №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року Судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ визначила, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно в постанові суду.

Разом з тим, у протоколі з доданими матеріалами про адміністративне правопорушення відсутні докази наявності у ОСОБА_1 факту суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення та докази наявності у ОСОБА_1 факту реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Тому відсутність приватного інтересу у депутата ОСОБА_1 під час голосування за обрання її на посаду секретаря Берегометської селищної ради свідчить і про відсутність реального конфлікту інтересів.

Стверджувала, що висновки про відсутність конфлікту інтересів при вказаних правовідносинах у ОСОБА_1 перевірялися, досліджувалися та встановлювалися Чернівецьким окружним адміністративним судом у рішенні від 18.05.2021 року по справі №600/66/21-а та Сьомим апеляційним адміністративним судом від 14.09.2021 року. Чернівецький окружний адміністративний суд у рішенні від 18.05.2021 дійшов висновків, що відповідно до усталеної законотворчої традиції в Україні дані таємного голосування не розповсюджуються і не оприлюднюються, а діючим законодавством не передбачено відповідальності за волевиявлення під час таємного голосування, яке мало місце при обранні ОСОБА_1 на посаду секретаря Берегометської селищної ради. Суд звертав увагу, що при обранні ОСОБА_1 секретарем Берегометської селищної ради формувались її службові повноваження, які дотично впливають на її приватне життя, однак з ним не конкурують, а тому в розумінні Закону №1700 вони не є конфліктом інтересів, як і не є конфліктом інтересів голосування особи за обрання її Президентом, депутатом, головою суду тощо.

Рада суддів України у своєму рішенні №54 від 24.09.2020 року дійшла висновку, що розглядаючи питання про наявність конфлікту інтересів у прийнятті участі судді, який здійснює службові чи представницькі повноваження, в голосуванні щодо обрання його на адміністративну посаду (голови, заступника, секретаря судової палати) та підстави для притягнення цієї особи до відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ст.172-7 КУпАП, рекомендовано встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: чітко визначеного приватного інтересу у судді; суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність виявляється або як впливає на прийняття рішення. Судді, які беруть участь в обранні, в тому числі самих себе, на адміністративні посади відповідного суду, реалізують передбачене ст.38 Конституції право «вільно обирати та бути обраними», а також здійснюють свої повноваження, визначені в ст.20 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», щодо забезпечення ефективного та належного адміністрування відповідного суду.

Також Рада суддів України у рішенні від 04.11.2016 року №77 констатувала, що волевиявлення кожної особи - учасника зборів з обрання суддів на адміністративні посади не може бути підставою для встановлення наявності в її діях конфлікту інтересів та притягнення до відповідальності за це.

Отже, голосування судді за самого себе при обранні голови суду не створює конфлікту інтересів і чинним законодавством не передбачено відповідальності за волевиявлення під час таємного голосування.

Аналогічна ситуація у ОСОБА_1 , яка використала своє право стосовно таємного голосування, яке не встановлене у протоколі, що складений відносно неї та безпідставно містить посилання, що вона проголосувала «за».

Листами № кол-119/55/123/01-2020 від 30.12.2020 року та №кол-55/55/123/01-202 від 06.09.2021 року з відповідними висновками на депутатське звернення депутатів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 щодо наявності конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час обрання секретаря селищної ради, правоохоронними органами повідомлено, що перевіркою встановлено відсутність ознак кримінального чи адміністративного правопорушення в діях посадових осіб Берегометської селищної ради, зокрема ОСОБА_1 .

Отже, за результатами не менше двох перевірок відносно ОСОБА_1 щодо її голосування під час обрання секретаря селищної ради, Департамент стратегічних розслідувань за 2020-2021 роки приймав рішення про відсутність в діях ОСОБА_1 ознак кримінального чи адміністративного правопорушення.

У матеріалах справи відсутні відомості щодо приховування ОСОБА_1 наявного інтересу, оскільки про даний інтерес знав та його усвідомлював кожний депутат селищної ради перед початком голосування за відповідні питання.

Додані до протоколу пояснення депутатів-опозиціонерів є поясненнями упереджених осіб, оскільки саме вони виступають ініціаторами неодноразових перевірок ОСОБА_1 .

Протокол відносно ОСОБА_1 складений з метою притягнути до відповідальності за реалізацію нею права обирати та бути обраною (волевиявлення).

Додані до протоколу матеріали зібрані з порушенням одних з основних конституційних принципів виборчої системи в Україні - таємниці голосування та гарантій вільного волевиявлення виборців.

Вважає, що складений протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП не містить достатні, належні та допустимі докази її винуватості, не доводить вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (не доведено наявності суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями).

Вважала, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Просила закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-7 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши прокурора Зінченко Є.Ю., особу, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Лебідь Л.М., дослідивши письмові докази, наявні в справі про адміністративне правопорушення та надані стороною захисту, суд дійшов таких висновків.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст.251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, начальником сектору протидії корупції УСР в Чернівецькій області ДСР Національної поліції України Сусом І.В. зібрано та надано письмові докази, а саме:

протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією №161, складеного 04.08.2022 року, який містить відомості про: дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення. Він підписаний особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. Зауважень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у протоколі немає, а є її письмові пояснення. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснено її права і обов`язки, передбачені ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП, про що зроблена відмітка у протоколі;

CD-R диск, на відтворенні якого прокурор не наполягав;

копію попередження про обмеження, пов`язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходженням служби, підписані 03.12.2020 року ОСОБА_1 ;

копію рішення першої сесії VIII скликання Берегометської селищної ради №1-11-20/02 від 25.11.2020 року «Про підсумки виборів депутатів Берегометської селищної ради та визнання їх повноважень», згідно якого визнано повноваження депутатів Берегометської селищної ради на термін восьмого скликання, зокрема і ОСОБА_1 ;

копію рішення першої сесії VIII скликання Берегометської селищної ради №1-12-20/04 від 03.12.2020 року «Про затвердження протоколу №3 лічильної комісії та обрання секретаря Берегометської селищної ради VIII скликання», згідно якого селищна рада затвердила протокол №3 лічильної комісії по виборах секретаря Берегометської селищної ради та обрано секретарем Берегометської селищної ради VIII скликання депутата ОСОБА_1 з 03.12.2020 року;

копію рішення виконавчого комітету Берегометської селищної ради №16 від 03.02.2021 року «Про розподіл обов`язків між селищним головою, заступниками селищного голови з питань діяльності виконавчих органів, секретаря селищної ради та секретаря виконавчого комітету Берегометської селищної ради»;

копію листа начальника Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №1649/55/123/01-2022 від 13.07.2022 року, адресованого голові Берегометської селищної ради «Про надання інформації» з приводу перевірки заяви ОСОБА_15 №З-19 від 11.07.2022 року, зокрема щодо можливих корупційний правопорушень з боку секретаря Берегометської селищної ради ОСОБА_1 ;

лист голови Берегометської селищної ради №653-02-07 від 15.07.2022 року, адресований начальнику Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області на запит №1649/55/123/01-2022 від 13.07.2022 року;

копію протоколу пленарного засідання 9 сесії VIII скликання Берегометської селищної ради від 30.09.2021 року, на якому під №6-9/21 зафіксовано, що слухали заяву депутата ОСОБА_1 , яка повідомила всіх присутніх на сесії, що відповідно до ст.25 ЗУ «Про запобігання корупції», ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» під час голосування нею по питанню обрання секретаря Берегометської селищної ради виникає потенційний чи реальний конфлікт інтересів, вона публічно оголосила, що буде приймати участь у таємному голосуванні, оскільки вважає, що виконує свій Конституційний обов`язок, як депутат територіальної громади та, як громадянина; під №7-9/21 зафіксовано, що рішення з даного питання прийнято: за 14, проти 2, утримались 1;

копію списку депутатів Берегометської селищної ради, присутніх на 9 сесії VIII скликання 30.09.2021 року, згідно якого на зазначеній сесії були присутні 17 депутатів, серед яких і ОСОБА_1 (під №12);

копію списку депутатів Берегометської селищної ради, яким видано бюлетені для таємного голосування з питання виборів секретаря Берегометської селищної ради на 9 сесії VIII скликання від 30.09.2021 року, згідно якого бюлетені отримали 17 депутатів, серед яких і ОСОБА_1 (під №8);

копію протоколу засідання лічильної комісії по виборах секретаря Берегометської селищної ради №2 від 30.09.2021 року, згідно якого лічильна комісія вирішила вважати ОСОБА_1 обраним секретарем Берегометської селищної ради, який набрав більшість голосів від загального складу селищної ради (за 14, проти 2, утримались 1);

копію результатів поіменного голосування ІХ сесії VIII скликання Берегометської селищної ради 30.09.2021 року, згідно якого лічильна комісія встановила, що проголосували: за 14, проти 2, утримались 1;

копію заяви депутата VIII скликання Берегометської ОТГ ОСОБА_1 від 30.09.2021 року щодо уникнення конфлікту інтересів;

копію рішення 9 сесії VIII скликання Берегометської селищної ради №9-09-21/07 від 30.09.2021 року «Про затвердження протоколу №2 лічильної комісії», згідно якого селищна рада вирішила затвердити протокол №2 лічильної комісії по виборах секретаря Берегометської селищної ради та обрати секретарем Берегометської селищної ради VIII скликання ОСОБА_1 з 30.09.2021 року;

копію розпорядження Берегометської селищної ради №112-Р від 30.09.2021 року, згідно якого ОСОБА_1 призначено секретарем Берегометської селищної ради з 30.09.2021 року;

копію листа начальника Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №1680/55/123/01-2022 від 19.07.2022 року, адресованого голові Берегометської селищної ради «Про надання інформації» з приводу перевірки заяви ОСОБА_15 №З-19 від 11.07.2022 року, зокрема щодо можливих корупційний правопорушень з боку секретаря Берегометської селищної ради ОСОБА_1 ;

лист голови Берегометської селищної ради №669-02-05 від 20.07.2022 року, адресований начальнику Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області на запит від 19.07.2022 року;

письмові пояснення ОСОБА_1 від 20.07.2022 року, ОСОБА_16 від 20.07.2022 року, ОСОБА_17 від 20.07.2022 року, ОСОБА_18 від 20.07.2022 року, ОСОБА_19 від 15.07.2022 року;

копію постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду по справі №600/66/21-а від 14.09.2021 року;

копію розпорядження Берегометської селищної ради №21-Р від 29.09.2021 року «Про звільнення з посади секретаря Берегометської селищної ради ОСОБА_1 », згідно якого ОСОБА_1 звільнено з посади секретаря Берегометської селищної ради 29.09.2021 року;

копію трудової книжки ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 18.09.1987 року;

копію структури Берегометської селищної ради та її виконавчих органів, яка є додатком 2 до рішення чотирнадцятої сесії Берегометської селищної ради VІІІ скликання від 24.03.2022 року №14-03-2022/06;

копію ухвали Чернівецького окружного адміністративного суду від 30.08.2021 року по справі №600/4185/21-а;

копію рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16.11.2021 року по справі №600/4185/21-а;

копія розпорядження Берегометської селищної ради №19-Р від 29.01.2021 року «Про призначення ОСОБА_20 »;

копія розпорядження Берегометської селищної ради №21-Р від 29.01.2021 року «Про призначення ОСОБА_21 »;

заява ОСОБА_15 від 08.07.2021 року про вчинення злочину, зареєстрована в Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області 11.07.2022 року за №З-19;

копія зави ОСОБА_22 від 13.07.2022 року про вчинення адміністративного правопорушення, зареєстрована в Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області 26.07.2022 року за №Ж-22;

копію листа керівника Департаменту запобігання конфлікту інтересів Національного агентства з питань запобігання корупції №30-05/12437-22 від 24.05.2022 року, адресованого депутату Берегометської селищної ради ОСОБА_23 (для інформування інших);

копію листа Берегометської селищної ради №581-02-05 від 21.06.2022 року, наданого на запит адвоката Мельничука Ю.В. №33 від 17.06.2022 року;

копію розпорядження Берегометської селищної ради №21-Р від 29.09.2021 року «Про звільнення з посади секретаря Берегометської селищної ради ОСОБА_1 », згідно якого ОСОБА_1 звільнено з посади секретаря Берегометської селищної ради 29.09.2021 року;

копію розпорядження Берегометської селищної ради №112-Р від 30.09.2021 року «Про призначення ОСОБА_1 на посаду секретаря Берегометської селищної ради» згідно якого, ОСОБА_1 призначено на посаду секретаря Берегометської селищної ради з 30.09.2021 року.

На спростування викладених у протоколі про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією обставин вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, нею та її захисником надано письмові докази, а саме:

копію рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18.05.2021 року по справі №600/66/21-а;

копію заяви ОСОБА_15 від 08.07.2021 року про вчинення злочину, зареєстрованої в Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області 11.07.2022 року за №З-19, отриманої на запит адвоката;

копію листа начальника Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №379/55/123/01-2022 від 05.08.2022 року, адресованого ОСОБА_15 з приводу його звернення, зареєстрованого 11.07.2022 року за №З-19;

копію заяви ОСОБА_1 від 21.07.2022 року, адресованої керівнику Чернівецької обласної прокуратури, зареєстрованого 21.07.2022 року;

копію довідки старшого оперуповноваженого 1-го сектору протидії корупції УСР в Чернівецькій області ДСР НП України про результати розгляду звернення ОСОБА_1 , зареєстрованого 25.07.2022 року за №698, згідно якої перевірку по зверненню щодо законності перебування ОСОБА_1 на посаді секретаря Берегометської селищної ради припинено в зв`язку з тим, що відносно неї 04.08.2022 року складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, який направлений до Вижницького районного суду для розгляду;

копію листа начальника Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №1949/55/123/01-2022 від 11.08.2022 року, адресованого ОСОБА_1 з приводу її звернення, зареєстрованого 25.07.2022 року за №698;

копію листа Чернівецької обласної прокуратури №22/р-20 від 08.12.2020 року, адресованого начальнику Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та керівникам депутатських фракцій Берегометської селищної ради ОСОБА_24 та ОСОБА_25 з приводу їх звернень щодо можливих порушень вимог ст.28 ЗУ «Про запобігання корупції» діяльності, зокрема і ОСОБА_1 з додатками;

копію довідки старшого оперуповноваженого 1-го сектору УСР в Чернівецькій області ДСР НП України від 30.12.2020 року про результати розгляду звернення, згідно якої припинено перевірку за повідомленням ОСОБА_24 та ОСОБА_25 у зв`язку з відсутністю в діях, зокрема і ОСОБА_1 з приводу її голосування на зайняття нею ж посади секретаря селищної рад,и ознак кримінальних чи адміністративних правопорушень;

копія зави ОСОБА_22 від 13.07.2022 року про вчинення адміністративного правопорушення, зареєстрована в Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області 26.07.2022 року за №Ж-22;

копію листа начальника Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №Ж-22/55/123/01-2022 від 05.08.2022 року, адресованого ОСОБА_22 ;

копію листа ГУНП в Чернівецькій області №368/123/02/11-2021 від 03.08.2021 року, адресованого начальнику Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та депутату Берегометської селищної ради Паламарюку Д. для оголошення іншим з додатками;

копію довідки старшого оперуповноваженого 1-го сектору УСР в Чернівецькій області ДСР НП України від 06.09.2021 року про результати розгляду звернення, згідно якої припинено перевірку за депутатським зверненням депутатів VІІІ скликання Берегометської селищної ради у зв`язку з відсутністю в діях посадових осіб селищної ради, зокрема і ОСОБА_1 з приводу її голосування на зайняття нею ж посади секретаря селищної ради, ознак адміністративних чи кримінальних правопорушень;

копії грамот та відзнак ОСОБА_1 .

При вирішенні питання про наявності або відсутність у депутата Берегометської селищної ради ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, суд виходить з встановлених в судовому засіданні обставин та відповідних норм діючого законодавства.

За змістом абз.11 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Метою корупційного правопорушення є одержання неправомірної вигоди.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 06.10.2010 року №21-рп/2010 (п. 3.2.2.) прямо вказав на необхідність визнання і дії в Україні принципу верховенства права, і на необхідність врахування, насамперед, того, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та пов`язаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а діяння, яке не відповідає змісту терміну «корупція», не може визнаватись корупційним правопорушенням.

Згідно з диспозицією ч.2 ст.172-7 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

З пункту 2 примітки до ст.172-7 КУпАП вбачається, що під реальним конфліктом інтересів необхідно розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до пп. «б» п.1 ч.1 ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія зазначеного Закону, є в тому числі і депутати селищних рад.

Згідно ч.1 ст.35-1 Закону України «Про запобігання корупції», правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до ч.2 ст.35-1 ЗУ «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Частиною 1 ст.59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом.

Відповідно до п.п.3 ч.1 ст.28 ЗУ «Про запобіганні корупції», особи, зазначені у п.1 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно абз.12 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими чи представницькими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових чи представницьких повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових чи представницьких повноважень.

У абз.11 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції» розкрито поняття приватного інтересу, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом ст.172-7 КУпАП, особистий інтерес це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Аналізуючи вищенаведені положення КУпАП у сукупності з положеннями ЗУ «Про запобігання корупції», суд приходить до переконання, що адміністративна відповідальність щодо порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів настає лише за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року роз`яснив, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29.04.2016 року №126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Відповідно до п.1.1.1. розділу І Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 року №839, тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Наявність протиріччя встановлюється в кожному окремому випадку виконання доручення, розгляду листа, здійснення контрольного заходу тощо, шляхом порівняння повноважень та існуючого у особи приватного інтересу із подальшим визначенням можливості (неможливості) такого інтересу вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішення, вчинення діяння службовою особою.

З огляду на наведене, необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП є виникнення у такої особи реального конфлікту інтересів, обов`язковим елементом якого є приватний інтерес цієї особи, що суперечить її службовим чи представницьким повноваженням.

Оцінка безпосередньо досліджених наявних у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП доказів, в сукупності з наведеними вище нормами матеріального права дає підстави для висновку, що начальником сектору протидії корупції УСР в Чернівецькій області ДСР Національної поліції України ОСОБА_26 у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією №161 від 04.08.2022 року не зазначено та до матеріалів справи не долучено доказів того, що:

- у депутата селищної ради ОСОБА_1 під час голосування 30.09.2021 року за рішення №2 «Про обрання секретаріату», де вона була єдиним кандидатом на вказану посаду, кандидатуру якої у бюлетень для таємного голосування вніс селищний голова ОСОБА_27 , був певний приватний інтерес (який повинен бути чітко сформульований (артикульований) та визначений);

- якщо і був у депутата селищної ради ОСОБА_1 певний приватний інтерес, то був наявний сам факт суперечності між її приватним інтересом з її представницькими повноваженнями депутата селищної ради та не зазначено того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення під час голосування 30.09.2021 року за рішення №2 «Про обрання секретаріату» ( ОСОБА_1 не могла заздалегідь знати результати таємного голосування стосовно вирішення питання про обрання секретаря селищної ради і її голос не мав вирішального значення, оскільки з 17 депутатів селищної ради, які приймали участь у голосуванні, «За» проголосували 14);

- наявний факт реального впливу суперечності між приватним та представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення про обрання депутата селищної ради ОСОБА_1 секретарем селищної ради (не встановлено, що голосування за рішення №2 «Про обрання секретаріату» було необ`єктивним або упередженим, що таким рішеннями завдало шкоди інтересам служби та органу місцевого самоврядування).

Також начальником сектору протидії корупції УСР в Чернівецькій області ДСР Національної поліції України ОСОБА_26 не враховано, що:

- рішення обрання секретаріату Берегометської селищної ради приймалося колегіально шляхом таємного голосування, а не одноособово депутатом селищної ради ОСОБА_1 ;

- приймаючи участь у голосуванні ОСОБА_1 реалізувала закріплене у статті 38 Конституції України одне із основоположних прав - вільно обирати і бути обраною до органів місцевого самоврядування, в тому числі і на посаду секретаря селищної ради (ст.50 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні»);

- відповідно до усталеної законотворчої традиції в Україні дані таємного голосування не розповсюджуються і не оприлюднюються, а діючим законодавством не передбачено відповідальності за волевиявлення під час таємного голосування, яке мало місце при обранні ОСОБА_1 на посаду секретаря Берегометської селищної ради;

- при обранні ОСОБА_1 секретарем селищної ради формувались її службові повноваження, які дотично впливають на її приватне життя, однак з ним не конкурують, а тому в розумінні ЗУ «Про запобігання корупції» вони не є конфліктом інтересів, як і не є конфліктом інтересів голосування особи за обрання особи головою суду, про що наголосила Рада суддів України у рішенні №54 від 24.09.2020 року.

Тобто, судом установлено, що в порушення вимог ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №161 від 04.08.2022 року не розкрито суть адміністративного правопорушення, а тому даний протокол суд визнає неналежним та недопустимим доказом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП.

В пункті 66 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Яременко проти України» (справа №66338/09), яке набуло статусу остаточного 30.07.2015 року зазначено, що «побудова обвинувачення на доказах, отриманих з порушенням вимог закону є «плодом отруйного дерева» (див.mutatis mutandis, рішення у справі «Гефген проти Німеччини» (Gafgen v. Germany).

Тому решту доказів, зібраних у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією після складання зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення, суд визнає «плодами отруйного дерева», а отже недопустимими доказами вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Посилання на письмові пояснення свідків адміністративного правопорушення ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , без їх допиту у судовому засіданні, є неналежними доказами винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що повністю відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові по справі №560/751/17 від 27.06.2019 року.

Таким чином суд дійшов висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних, достатніх та допустимих доказів того, що в діях депутата селищної ради ОСОБА_1 під час голосування 30.09.2021 року за рішення №2 «Про обрання секретаріату», де вона була єдиним кандидатом на вказану посаду, наявні всі обов`язкові ознаки реального конфлікту інтересів, а саме: чітко сформульований приватний інтерес; факт суперечності між цим приватним інтересом і її представницькими повноваженнями та не зазначено, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; повноваження на одноособове прийняття рішення; факт реального впливу суперечності між приватним та представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Відповідно до вимог ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналіз викладених вимог закону та встановлених судом обставин дає обґрунтовані підстави дійти висновку про відсутність у інкримінованому ОСОБА_1 діянні події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Тому суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст.8, 62, 129 Конституції України, ст.ст.7, 9, 10, 11, 33, 172-7 ч.2, 247 ч.1 п.1, 245, 251-252, 256, 276, 279, 280, 283-284, 294 КУпАП, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 провадженням закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Іван ПИЛИП`ЮК