Справа №: 486/419/22 Провадження № 3/486/310/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2022 року Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді - Волкової О.І.

при секретарі судового засідання - Годюк А.Ю.

за участю: особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

потерпілої - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов від відділення поліції №3 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, Миколаївської області, одруженого, безробітнього, який має доньку ОСОБА_3 , 2014 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №837815 від 26 квітня 2022 року, 25.04.2022 року о 22 годині 58 хвилин громадянин ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї матері ОСОБА_2 по АДРЕСА_3 , а саме: сварився нецензурною лайкою в стані сп`яніння, внаслідок чого міг завдати шкоду психічному здоров`ю потерпілій.

У судовому засідання 07.09.2022 року особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , не заперечував факт обвинувачення та суду пояснив, що один-два рази на тиждень ходив до Южноукраїнського міського центру соціальних служб, працював з психологом, зараз не працює, проте шукає роботу. Запевнив суд, що в подальшому вчиняти такі дії не буде.

У судовому засідання 07.09.2022 року потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що ОСОБА_1 є її сином. За фактом насильства з ними працювла соціальна служба. Особисто вона спілкувалась з психологом один раз. На сьогодні сина вибачила, просила суд його не карати.

У судові засідання не з`являвся представник Южноукраїнського міського центру соціальних служб, хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи. До суду від директора ЮМЦСС Алли Дизик надійшла заява, у якій повідомлено, що до ЮМЦСС надійшло повідомлення щодо вчинення психологічного насильства в сім`ї громадянином ОСОБА_1 . За перід розгляду справи ОСОБА_1 відвідував консультації у практичного психолога, сім`я проживає разом, відносини в сім`ї налагодились. Також директор ЮМЦСС просила суд розглянути справу без участі представника Центру.

У судові засідання жодного разу не з`явився поліцейський відділення поліції №3 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області Сутормін О.С., хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, та явку якого суд визнав обов`язковою, що підтверджується матеріалами справи. Суд призначав справу до розгляду декілька разів. Незважаючи на це, особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, до суду не з`явилася.

Суд неодноразово направляв до відділення поліції №3 Вознесенського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області лист, в якому переконливо просив забезпечити явку працівника поліції ОСОБА_4 . Суд припускає, що відсутність працівника поліції у судових засіданнях пов`язане із введенням воєнного стану в країні.

Суд не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

У відповідності до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Суд неодноразово призначав справу до розгляду та вживав заходів щодо виклику в судове засідання працівника поліції Суторміна О.С., а в зв`язку з тим, що строк притягнення до відповідальності сплив, то суд вважає за доцільним закрити провадження у справі без визначення винуватості ОСОБА_1 з урахуванням принципу безпосередності.

Відповідно до ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладене на правопорушника, не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення. Отже, строк накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП сплив, тому на нього не може бути накладене адміністративне стягнення, а адміністративна справа підлягає закриттю, на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 283, 284, п. 7 ст. 247 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, Миколаївської області, одруженого, безробітнього, який має доньку ОСОБА_3 , 2014 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Южноукраїнський міський суд Миколаївської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 12.09.2022 року.

Суддя Южноукраїнського

міського суду Олена ВОЛКОВА