ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/986/22 Справа № 206/1806/22 Суддя у 1-й інстанції - Румянцев О. П. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро, апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_1 , - адвоката Васильченка Анатолія Анатолійовича на постанову Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 29 вересня 2021 року якою провадження щодо

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, фізична особа-підриємець, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП закрито на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Цією постановою закрито провадження щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

При обставинах зазначених в оскаржуваній постанові, ОСОБА_2 притягується до адміністративної відповідальності за те, що він 15.06.2022 року близько 10 год. 00 хв. в приміщенні Самарського суду за адресою: АДРЕСА_2 , вчиняв дрібні хуліганські дії, а саме: висловлювався нецензурною лайкою у бік своєї дружини ОСОБА_1 , а також висловлювався на адресу з погрозами, образливими діями, що зневажають честь і гідність людини у громадському місці.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою представник потерпілої ОСОБА_1 , - адвокат Вачильченко А.А. подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, постанову суду скасувати та постановити нову, якою притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

В обґрунтування апеляційної скарги в частині поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що потерпіла не була учасником при розгляді даної адміністративної справи, оскільки не викликалась в судове засідання, про наявність постанови дізналась 01.08.2022 року під час ознайомлення із матеріалами справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана постанова винесена з порушенням вимог чинного законодавства; докази, що містяться в матеріалах справи свідчать про наявність вини ОСОБА_2 та наявності в його діях ознак ст. 173 КупАП.

В судовому засіданні адвокат Олексієнко Ю.О. та потерпіла ОСОБА_1 підтримали апеляційну скаргу, просили її задовольнити.

Захисник Вишневська Я.І. та особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 заперечували проти задоволення апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена відповідною особою протягом десяти днів з дня винесення постанови, за ст. 289 КУпАП у разі пропуску зазначеного строку з поважних причин він за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлений.

За ст. 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи, копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено, в той же строк постанова вручається або висилається потерпілому на його прохання, у разі висилання постанови про це робиться відповідна відмітка у справі.

Як вбачається з матеріалів справи у судове засідання ОСОБА_1 не викликалась, відомостей про направлення їй копії постанови матеріали справи не містять, за таких обставин доводи про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження заслуговують на увагу, пропущений строк підлягає поновленню.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на те, що право потерпілого, брати участь у розгляді справи є беззаперечним і випливає з вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 269 КУпАП передбачено права потерпілого:

Потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

Потерпілий має право знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Потерпілого може бути опитано як свідка відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Апеляційний суд враховує, що потерпілому повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Розглядаючи справу без особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд порушив приписи ст. 269 КпАП України.

Так, відповідно до статті 277-2 КпАП України потерпілий повідомляється про день розгляду справи не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

З матеріалів справи слідує, що суд першої інстанції взагалі не повідомляв потерпілу про місце та час розгляду справи, матеріали справи таких відомостей не містять.

Таким чином, суд першої інстанції не вжив всі можливих та допустимих заходів з тим, щоб повідомити потерпілу ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи, що є порушенням права на доступ до правосуддя та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Віктор Назаренко проти України" від 03 жовтня 2017 року та у справі "Лазаренко та інші проти України" від 27 червня 2017 року).

Порушення судом першої інстанції вимог ст. 269 КпАП України є безумовною підставою для скасування судового рішення, в зв`язку з порушенням прав ОСОБА_1 на захист.

Розглядаючи дану справу по суті, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно форми АРМ 102 від 15.06.2022 року вбачається, що до правооїоронних органів зателефонувала адвокат, яка зараз в приміщенні Самарського суду та повідомила, що ОСОБА_2 вчиняє дрібні хуліганські дії відносно його підзахисної, а саме словесно погрожує фізичною розправою.

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 , 15.06.2022 року приблизно о 09:55 годин вона знаходилась в приміщенні Самарського суду м. Дніпропетровська з приводу призначеного судового засідання. З боку батька її дитини, ОСОБА_2 , надходили образливі чіпляння відносно неї, а також, він погрожував їй заподіяти проблеми і забрати дитину примусово, погрожував забрати автомобіль, а також, прилюдно ображав мою честь та гідність.

Згідно до письмових пояснень ОСОБА_2 , в приміщенні Самарського районного суду, перебуваючи серед людей, як не знайомих так і учасників судового процесу, він підійшов до колишньої співмешканки ОСОБА_1 , з якою має спільну дитину, та запитав чому вона не дає мені бачитись з дитиною довгий час, хоча була усна домовленість про зустрічі з дитиною два рази на тиждень. Відразу після його питання ОСОБА_1 почала кричати на нього, також її адвокат почала кричати та ображати його та викликав 102.

За письмовими поясненнями адвоката Корнєєва Є.В. вбачається, що 15.06.2022 року, приблизно о 09:55 годин, знаходячись в приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровська, став свідком того, що гр. ОСОБА_3 образливо чіплявся до його підзахисної ОСОБА_1 , а також погрожував заподіяти проблеми і забрати у неї дитину. Також, з мобільного номеру, за яким він зв`язувався з ОСОБА_2 у застосунку Вайбер отримав повідомлення: Все закончиться, а скотиной останешся навсегда, вместе с этой....

Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_4 , він знаходився 15.06.2022 року приблизно о 09:50 годин в приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровська, коли він підійшов до поста охорони, де зустрів ОСОБА_5 , оскільки раніше в його присутності неодноразово ОСОБА_2 влаштовував з його підзахисною конфлікти з приводу його участі у вихованні дочки. У коридорі до них підійшов ОСОБА_2 та почав висказувати притензії з приводу його зустрічей з донькою, вів себе агресивно, не реагував на зауваження адвоката Корнєєва Є.В., почав погрожувати ОСОБА_1 забрати дитину та її .посадити

В судовому засіданні апеляційної інстанції було допитано в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , які підтвердили обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та їх письмових поясненнях.

За ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

На думку апеляційного суду матеріали справи містять неспростовні факти вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так, Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Поняття «громадського порядку» вченими розглядається в широкому та вузькому значенні. У широкому значенні громадський порядок система, порядок суспільних відносин, що складаються під впливом соціальних норм при провідній ролі правових норм. У такому розумінні громадський порядок створює сприятливі умови для успішного розвитку суспільства загалом, ефективного функціонування його соціальних інститутів і всієї політичної системи. У вузькому значенні громадський порядок розумівся вченими як система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т.п. Для громадських місць, як зазначалося, є характерним: доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Апеляційним судом встановлено, що події за протоколом про адміністративне правопорушення вчинено у Самарському районному суді м. Дніпропетровська, що в свою чергу вказує на те, що адміністративне правопорушення вчинено у громадському місці.

Також, при апеляційному перегляді, при допиті свідків встановлено, що ОСОБА_2 вчиняв дії відносно ОСОБА_1 , що пригнічували її честь та гідність.

Враховуючи вищенаведене, співставивши між собою наявні в матеріалах справи письмові пояснення потерпілої, свідків, письмові заперечення сторони захисту, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, надані ними в судовому засіданні апеляційної інстанції, покази з обставинами, викладеними у протоколі, який без зауважень було підписано ОСОБА_2 , апеляційний суд приходить до висновку, що висновок суду у даній справі не відповідає дійсним обставинам, і оскільки ОСОБА_2 у вказані у протоколі день та час у громадському місці в приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровська ображав ОСОБА_1 принижував її честь та гідність, не реагував на зусилля інших осіб, які намагалися його стримати, ОСОБА_2 порушив громадський порядок та спокій громадян, за такі дії його належить притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, постанову суду як незаконну слід скасувати та прийняти нову постанову.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_5 , - адвоката Васильченка Анатолія Анатолійовича задовольнити.

Постанову Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 29 вересня 2021 року щодо ОСОБА_2 скасувати.

Постановити нову постанову, якою ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього штраф у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 у відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір 496,00 гривень судового збору.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун