Справа № 624/556/22
№ провадження 3/624/247/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2022 року суддя Кегичівського районного суду Харківської області Крапівка Т.В., розглянувши матеріали, що надійшли від СПД № 1 ВП № 1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1

за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно наданого на розгляд суду протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 034558 від 15.09.2022, складеного щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, вбачається, що 15 вересня 2022 року о 13:50 по пров. 1 Травня в смт. Кегичівка, Харківської області водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом Daewoo Lanos, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , у стані алкогольного сп`яніння. Огляд пройшов на місці за допомогою приладу Drager Alcotest 6810, прилад ARBL 0853. Таким чином, своїми діями водій ОСОБА_1 порушив вимоги п.2.9а Правил дорожнього руху, за що передбачена адміністративна відповідальність, згідно ч.1 ст. 130 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але надав на адресу суду заяву в якій просив провести розгляд справи за його відсутності, так як він є військовослужбовцем і на даний час перебуває в лавах Збройних сил України та приймає безпосередню участь у відбитті збройної агресії з боку Російської Федерації. В своїй заяві зазначив, що свою вину у вчиненому правопорушенні не визнає та пояснив суду, що перебував у салоні авто, однак автомобіль руху не здійснював, він чекав на товариша, який повинен був відвезти його додому. Погодився проходити огляд, оскільки не хотів сперечатися у воєнний стан. З результатом не погоджувався, про що повідомляв працівників поліції та просив провести медичний огляд на стан сп`яніння, але йому в цьому було відмовлено. Також зазначив, що в протоколі написав пояснення, які йому були продиктовані поліцейським, свою точку зору не виказував, так як не був ознайомлений з правами. Вважає, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази його вини. В зв`язку з чим просив справу про адміністративне правопорушення щодо нього закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

До протоколу відносно ОСОБА_1 додано акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів Алкотесту "Драгер" з результатом огляду та диск з відеозаписом допущеного порушення.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши усі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, дослідивши всі обставин справи, суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Прецедентна практика ЄСПЛ, застосовуючи критерій суворості покарання за вчинення адміністративного правопорушення, санкція за вчинення якого у КУпАП передбачає адміністративний арешт, відносить адміністративні правопорушення до кримінально-правової сфери з усіма гарантіями статті 6 Конвенції.

У справах про адміністративні правопорушення на які ЄСПЛ поширює кримінально правовий аспект, - особа, щодо якої розглядається справа та потерпілий, додатково користуються гарантіями ст. 6 Конвенції: право на оскарження судових рішень, право на допомогу перекладача, право на виклик та допит свідків, на розумний строк розгляду справи, негайне і достатнє інформування про характер і причини обвинувачення, право на юридичну допомогу, право на безоплатну допомогу захисника (за браком коштів). Крім того, в таких справах діє презумпція невинуватості.

У відповідності до положень ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями ст.280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення правопорушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 266 КУпАП огляд водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.5 ст. 266 КУпАП, огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Порядок проходження огляду на стан сп`яніння встановлений:

- Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015 року за N 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України від 11.11.2015 року за N 1413/27858 (надалі Інструкція);

- Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 1103 від 17 грудня 2008 року із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 08 липня 2015 року № 476, від 28 жовтня 2015 року N 888 (надалі Порядок);

Інструкція визначає процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі - стан сп`яніння), та оформлення результатів такого огляду (п.1).

Пунктами 6 Інструкції визначено, що огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі спеціальні технічні засоби); лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

Розділ ІІ чітко визначає процедуру проведення огляду на стан сп`яніння поліцейським і оформлення його результатів. В тому числі згідно п.6 розділу ІІ огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків.

Згідно п.5 Порядку п.10 р.ІІ Інструкції результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду, форма якого затверджується МОЗ за погодженням з МВС. У разі встановлення стану сп`яніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду. Акт огляду на стан сп`яніння за результатами такого огляду, проведеного поліцейським, складається у двох примірниках, один з яких вручається водію, а другий залишається в поліцейського та/або долучається до протоколу про адміністративне правопорушення в разі встановлення стану сп`яніння.

Якщо технічними характеристиками спеціального технічного засобу передбачається роздрукування на папері його показників, ці результати долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

Аналізуючи зазначені положення Кодексу у взаємозв`язку між собою, а також з положеннями відомчих інструкцій, які регулюють питання проходження огляду на стан сп`яніння та оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, можна прийти до висновку, що огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, повинен проводитися співробітниками поліції з одночасною відеофіксацією огляду, а вразі його неможливості у присутності двох свідків. Ця вимога є обов`язковою, недодержання якої має наслідком недійсності проведеного огляду.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Так, згідно п.2.9 а Правил дорожнього руху, водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Диспозицією ч.1 ст. 130 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за керування транспортними засобами особами, які перебувають зокрема у стані алкогольного сп`яніння, а також за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження огляду на стан сп`яніння відповідно до встановленого порядку, що є різними складами адміністративного правопорушення.

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №034558 від 15.09.2022, складеного відносно ОСОБА_1 , останньому ставиться у провину керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, тобто порушення вимог п.2.9а Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність, згідно ч.1 ст. 130 КУпАП.

На підтвердження наявності вини ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні до протоколу долучено: Акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів та роздруківку (чек) із приладу Drager Alcotest 6810 прилад № ARBL 0853 (тест № 583 від 15.09.2022), згідно яких ОСОБА_1 , у зв`язку із виявленими у нього ознаками алкогольного сп`яніння: різкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, нечітка вимова, - проходив огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою спеціального технічного засобу Drager Alcotest, результат якого показав 3,18 проміле.

Перевіряючи дійсність обставин, викладених у протоколі та долучених до нього документів, суд також зобов`язаний перевірити і підстави для проведення огляду та дотримання працівниками поліції, передбаченої законодавством процедури проведення огляду на стан сп`яніння.

Процедура проведення огляду водіїв транспортних засобів з метою виявлення ознак стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння передбачена ст. 266 КУпАП та детально регламентована Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом МВС України та Мінохорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015 року (далі Інструкція).

Так, огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення (стаття 266 КУпАП).

За приписами ч.3 ст.266 КУпАП у разі незгоди водія з результатами огляду, проведеного поліцейськими на місці, огляд водія проводиться у закладах охорони здоров`я.

Тобто, у разі незгоди водія з результатами огляду, який був проведений на місці за допомогою спеціального приладу, поліцейський забезпечує проведення повторного огляду в закладах охорони здоров`я. Аналогічні положення передбачені і п.2 вищезазначеної Інструкції.

У разі відмови водія від проходження огляду на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я поліцейський складає протокол про адміністративне правопорушення за відмову від проходження огляду на стан сп`яніння, у якому зазначає ознаки сп`яніння та дії водія щодо ухилення від огляду (п.8 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння і проведення такого огляду від 17.12.2008)

Аналіз вищенаведених норм Закону свідчить про те, що підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення за керування в стані алкогольного сп`яніння на підставі результатів огляду, проведеного поліцейськими на місці зупинки, безумовно є та обставина, що водій погодився із встановленими результатами. Інакше, у разі незгоди із пройденим оглядом та його результатами, водій доставляється до медичного закладу на повторний огляд.

Недотримання визначеної законом процедури має наслідком її недійсність, що прямо передбачено ч.5 ст.266 КУпАП.

Як свідчать матеріали справи щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, передбаченої процедури огляду на стан сп`яніння не було дотримано працівниками поліції.

Із матеріалів справи вбачається, що поліцейським згідно вимог ст.266 КУпАП під час фіксації процедури огляду використовувались спеціальні технічні засоби відеозапису, про наявність яких в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» поліція може застосовувати такі превентивні заходи, зокрема, застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Оскільки відеофіксація, відповідно до ст.251 КУпАП є одним із доказів у справі про адміністративне правопорушення, з метою всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, судом досліджено диск з відеозаписом події, який долучений працівником поліції до протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, долучений до матеріалів про адміністративне правопорушення відеозапис не можливо відтворити, що позбавляє суд переконатися в правомірності складання адміністративного протоколу про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. Тобто, висновок щодо проходження тестування на стан сп`яніння суд не може взяти до уваги, оскільки не дотримана процедура огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, оскільки даний огляд повинен проводитися співробітниками поліції з одночасною відеофіксацією огляду, а вразі його неможливості у присутності двох свідків. Ця вимога є обов`язковою, недодержання якої має наслідком недійсність проведеного огляду.

Зазначене є істотним порушенням встановленої законом (ч.3 ст.266 КУпАП) процедури огляду водія на стан сп`яніння, що має наслідком її недійсність (ч.5 ст.266 КУпАП).

Протокол за ч.1 ст.130 КУпАП за відмову ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, у визначеному законом порядку (тобто після висловленої незгоди із результатом огляду на місці проїхати до медичного закладу на огляд, оскільки не зафіксовано належним чином його згоду із виявленим позитивним результатом, оскільки на висновку щодо проходження тестування на стан алкогольного сп`яніння відсутній підпис ОСОБА_1 ), що є іншим складом правопорушення, передбаченого диспозицією ч.1 ст.130 КУпАП, не складався, а суд вийти за межі протоколу не вправі.

Крім цього, будь-які докази того, що ОСОБА_1 дійсно керував транспортним засобом вказаним в протоколі і під час руху був зупинений працівниками поліції та у зв`язку з тим, що у нього було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, йому було запропоновано працівниками поліції пройти освідування на предмет вживання алкоголю, а він відповів відмовою, матеріали справи не містять.

Отже, з наявних матеріалів встановити всі обставини вчинення адміністративного правопорушення та обов`язкові ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ч.1 ст.130 КУпАП, не вбачається можливим.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» №39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v.the UnitedKingdom), п.161, Series A заява № 25).

Таким чином, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази кожен окремо та в їх сукупності, інші письмові докази та долучені матеріали, оскільки судом встановлені обґрунтовані сумніви щодо дотримання працівниками поліції порядку та процедури огляду на стан алкогольного сп`яніння та дійсності результатів проведеного тестування, а враховуючи, що огляд особи на стан алкогольного сп`яніння який проведений з порушенням вимог статті 266 КУпАП, вважається недійсним, приходжу до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

При таких обставинах, враховуючи те, що вина особи не була доведена належними доказами та поза розумним сумнівом, а беручи до уваги, що усі сумніви щодо доведеності винуватості необхідно тлумачити на користь особи, яка притягається до відповідальності (ст.62 Конституції України), таким чином провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, а саме: керуванні транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.

Згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.

Оскільки судом прийнято рішення про закриття провадження по справі немає підстав для стягнення судового збору.

Керуючись ст.ст. 1, 9, ч.1 ст. 130, 245, 247, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.130 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Кегичівський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Т.В. Крапівка