Справа № 724/1116/22
Провадження № 3/724/786/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2022 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Сілантьєва Е.Є.

за участю секретаря судового засідання Писанюк Я. П.

за участю адвоката Мельник Р. І.

розглянувши матеріал, який надійшов відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , громадянки України, пенсіонерки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 819298 від 09.06.2022 року, ОСОБА_1 , 09.06.2022 року біля 12:30 год., в АДРЕСА_1 , вчинила сварку зі своїм онуком ОСОБА_2 , в ході якої кричала, ображала його та висловлювалася нецензурною лайкою в його адресу, чим вчинила домашнє насильство психологічного характеру, порушивши Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнала та вказала, що 09.06.2022 року вона перебувала у будинку АДРЕСА_1 , збирала черешню. Вказаний будинок залишався після смерті її сина та на цей час є спірним майном. Біля 12.00 години до будинку прийшов її онук, ОСОБА_3 . Між ними відбувся діалог на підвищених тонах з приводу належності вищевказаного будинку та врожаю, під час якого вона ніяким чином не ображала онука та не висловлювалась на його адресу нецензурною лайкою. Після цього, через деякий час до неї приїхала робітники поліції, яким вона все пояснила, а останні склали протокол про те, що між нею та онуком відбувалася сварка. ОСОБА_1 вказала, що у протоколі не була зазначене про нібито висловлювання з її боку нецензурною лайкою, зазначена приписка з`явилася тільки вже у суді.

Захисник Мельник Р.І. в судовому засіданні надав суду клопотання в якому просив провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173-2 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Посилається на те, що протокол про адміністративне правопорушення є неналежно оформленим, із письмових пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 неможливо встановити в якому статусі зазначені особи надавали пояснення, а тому вони не можуть братись до уваги внаслідок процесуальних порушень. Також зазначає, що вказаний протокол було направлено на до оформлення, оскільки не було вказано, яким чином ОСОБА_1 ображала свого внука, але належне оформлення протоколу відобразилось лише в написанні поліцейським поверх змісту протоколу в графі склад адміністративного правопорушення «та висловлювався нецензурною лайкою». Про внесені доповнення працівниками поліції жодним чином не повідомлено ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_2 та його законний представник ОСОБА_4 підтримали обставини, викладені у протоколі.

ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що 9 червня 2022 року він прийшов до будинку, де він мешкав разом з батьком. На городі була ОСОБА_1 з чоловіком та збирали черешню. Він попрохав залишити черешню також йому та його родині, на що його бабуся, ОСОБА_1 почала звинувачувати його у смерті батька, вказуючи при цьому, що коли останній хворів, вона його сама доглядала , а діти до нього не приходили. ОСОБА_2 вважає таку поведінку ОСОБА_1 проявом психологічного тиску на нього.

Законний представник ОСОБА_2 , мати ОСОБА_4 , у судовому засіданні надала для прослуховування аудіо запис розмови, яка відбулася між її сином та ОСОБА_1 . У судовому засіданні була прослухана вказана запис, з якою вбачається, що між ОСОБА_1 та родиною Заньковських склалися напружені стосунку з приводу користування спірним будинком АДРЕСА_1 . Також під час розмови сторони висловлювали один одному претензії з приводу належного догляду за покійним сином ОСОБА_1 , батьком ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В силу ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Пунктом 14 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону встановлено, що психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч. 1 ст. 173-2 КУпАП необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1 ст. 173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, під домашнє насильство, зокрема психологічного характеру, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї.

Проте, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 поліцейським в порушення вимог ст. 255 КУпАП не зібрано доказів, які б підтверджували її вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Зокрема, до матеріалів справи не додано жодного доказу його вчинення, а саме в протоколі про адміністративне правопорушення та в матеріалах справи відсутні докази того, що під час суперечки дії ОСОБА_1 викликали у ОСОБА_2 побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди його психічному здоров`ю.

Аналіз матеріалів провадження, в тому числі і аудіо запис, яка була надана законним представником, засвідчує лише факт суперечки між ОСОБА_6 та її внуком ОСОБА_2 , якої для кваліфікації дій за ч. 1 ст.173-2 КУпАП недостатньо, адже суперечка між родичами без настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, не утворює склад вказаного адміністративного правопорушення.

Крім цього, відповідно до п. 7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376 - Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Проте, як встановлено із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 819298 від 09.06.2022 року, після того як справу було повернуто для належного оформлення, тобто після того як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено, в нього внесено додаткові відомості, а саме в графі склад адміністративного правопорушення дописано «та висловлювався нецензурною лайкою в його адресу». Вказане також підтверджується копією протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 819298 від 09.06.2022 року, яку надано особі, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , на якому вказаний допис відсутній.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Стандарт доведення вини "поза розумним сумнівом" означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного "розумного сумніву" в цьому, тоді як наявність такого "розумного сумніву" у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, суддею встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, так як доказів порушення нею вимог Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» не має.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, прямих, безспірних і безсумнівних доказів її вини в ході судового засідання не добуто, вини в судовому засіданні не встановлено, крім того судді не надано достатньо доказів про вчинення нею правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП тому провадження по справі слід закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч.1 п.3 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення у його діях.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Хотинський районний суд Чернівецької області.

Суддя: Еліна Євгеніївна СІЛАНТЬЄВА