ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 538/883/21 Номер провадження 33/814/41/22Головуючий у 1-й інстанції Зуб Т. О. Доповідач ап. інст. Харлан Н. М.
ПОСТАНОВА ПО СПРАВІ ПРО АДМІНПРАВОПОРУШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року м. Полтава

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду Харлан Н.М., із секретарем судового засідання Лимар О.М., з участю прокурорів Долі А.Є., Кармазіна М.А., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та захисника в його інтересах адвоката Якименка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою адвоката Якименко В.В. захисника в інтересах ОСОБА_1 на постанову судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Цією постановою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дібрівка, Миргородського району, Полтавської області, працюючого директором ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в сумі 3400 грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 454 грн.

Згідно з постановою, 30.09.2020 в приміщенні ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України (Полтавська область, Лохвицький район, с. Вирішальне, вул. Свободи, буд. 7) ОСОБА_1 видав та підписав наказ № 59 від 30.09.2020, відповідно до якого наказав встановити надбавку за напруженість у роботі під час збирання урожаю на земельних ділянках господарства своєму синові ОСОБА_2 в сумі 1292,00 грн., та собі в сумі 6460,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто, не повідомив безпосереднього керівника у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час видання наказу про преміювання близької особи, та вчинив дії і прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час видання наказу про преміювання себе та близької особи, чим вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Не погоджуючись з рішенням суду, до апеляційного суду з апеляційною скаргою звернувся адвокат Якименко В.В. захисник в інтересах ОСОБА_1 .

В поданій апеляційній скарзі захисник просить постанову районного суду скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу та події адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

В обґрунтування таких вимог посилається на закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки правопорушення виявлене 23.02.2020, тобто з моменту надіслання відповіді ДП ДГ «Вирішальне» на запит Управління стратегічних розслідувань від 16.02.2020.

Крім того, ОСОБА_1 , як керівник підприємства, діяв в межах Статуту, контракту та Колективного договору, та наказ № 59 від 30.09.2020 був виданий ним та підписаний на підставі подання головного агронома про виплату премії працівникам підприємства. Іншої особи, яка б могла виконувати функції директора ДП «ДГ «Вирішальне», немає.

Посилається на показання допитаної в судовому засіданні у якості свідка головного бухгалтера ДП «ДГ «Вирішальне», яка пояснила, що доплата за інтенсивність на підприємстві виплачується в період весняно-польових, осінньо-польових робіт за роботу понад нормово. Розмір надбавки передбачений колективним договором, а фактична сума, яка повинна бути виплачена, розраховує вона. Грошові кошти для виплати надбавки за інтенсивність та премій беруться з фонду заробітної плати. Виплата за інтенсивність була виплачена за фактично відпрацьований час згідно до вимог законодавства на підставі подання головного агронома. Дані вносяться до табелю робочого часу. В контракті ОСОБА_1 також передбачена доплата за інтенсивність. Розмір надбавки за інтенсивність нараховується у розмірі, рекомендованому Академією аграрних наук. Розмір виплати за інтенсивність ОСОБА_1 склав менше 50% його заробітної плати. Обов`язки директора можуть бути покладені відповідно до наказу на іншу особу, якщо відсутній директор. У період, коли ОСОБА_1 були виплачені кошти за інтенсивність, також ці кошти були виплачені і іншим працівникам, як надбавка за роботу у понад нормований час. Виплата на напруженість у праці і виплата за інтенсивність - це ідентичні поняття.

З огляду на це вважає, що 30.09.2020 ОСОБА_1 , маючи повноваження на видання наказів, видав та підписав наказ № 59 від 30.09.2020 про встановлення собі надбавки за напруженість у роботі під час збирання урожаю на земельних ділянках господарства в сумі 6460,00 грн. та сину про нарахування та виплату за 12 місяців 2020 року доплати за інтенсивність праці у розмірі 1292,00 грн., жодним чином не переслідував приватний інтерес, не діяв в умовах реального конфлікту інтересів та не порушив вимоги ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Окрім того, в матеріалах справи наявне Положення про оплату праці працівників ДП «ДГ «Вирішальне», Положення про преміювання та інші види стимулювання працівників ДП «ДГ «Вирішальне», які є додатками до колективного договору.

При цьому преміювання працівників вказаного підприємства здійснюється на підставі відповідного подання головного агронома із зазначенням конкретних прізвищ працівників підприємства, а тому надбавка за інтенсивність працівникам ДП «ДГ «Вирішальне», у тому числі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , була проведена у відповідності до Положення про преміювання та інші види стимулювання працівників ДП «ДГ «Вирішальне» за виконання виробничих завдань і функцій, яке є додатком до колективного договору.

Заперечує, що при виданні та підписанні наказу у ОСОБА_1 стосовно себе та сина існувала суперечність між його особистими інтересами та його службовими повноваженнями, наявність яких могла б вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих йому службових повноважень.

Просить поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки повний текст постанови він отримав 28.10.2021.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та захисника Якименка В.В. на підтримку поданої апеляційної скарги, а також заперечення прокурорів, вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, давши їм аналіз та оцінку, перевіривши доводи апеляційної скарги, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Встановлено, що захисником Якименком В.В. пропущено строк на апеляційне оскарження постанови Лохвицького районного суду Полтавської області від 07.10.2021. Разом із цим, захисник просить поновити пропущений строк.

Враховуючи наведені захисником доводи щодо отримання повного тексту постанови лише 28.10.2021, вважаю такі причини поважними, а тому пропущений строк підлягає поновленню.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах апеляційної скарги, як того вимагає ч. 7 ст. 294 КУпАП.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 251 КУпАП визначає поняття та джерела доказів у справі про адміністративне правопорушення. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, в тому числі тими, що використовуються особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За нормою ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, окрім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів і передбачає накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідальність за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП настає за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів і передбачає накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Як вбачається з протоколів про адміністративне правопорушення № 239, 240, 241, 242 від 26.05.2021 та постанови районного суду від 07.10.2021, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, 30.09.2020 в приміщенні ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України (Полтавська область, Лохвицький район, с. Вирішальне, вул. Свободи, буд. 7) видав та підписав наказ № 59 від 30.09.2020, відповідно до якого наказав встановити надбавку за напруженість у роботі під час збирання урожаю на земельних ділянках господарства своєму синові ОСОБА_2 в сумі 1292,00 грн., та собі в сумі 6460,00 грн., чим відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто, не повідомив безпосереднього керівника у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час видання наказу про преміювання близької особи, та вчинив дії і прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час видання наказу про преміювання себе та близької особи, чим вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Поміж тим підпунктом «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема: посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі.

Окремо слід зазначити, що статтею 27 Закону України «Про запобігання корупції» передбачені обмеження спільної роботи близьких осіб, зокрема особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам. Виключенням є особи, які працюють у сільських населених пунктах (крім тих, що є районними центрами), а також гірських населених пунктах, а у даному випадку це селище Вирішальне.

Пунктом 2 частини 1 статті 3 цього Закону фактично визначено перелік осіб, які прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначених у п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону.

Відповідно до наказу Національної академії аграрних наук України від 14.07.2020 № 267-К (а.с. 25) та Контракту від 14.07.2020 (а.с. 26-30), укладеного між ОСОБА_1 та Президентом НААНУ ОСОБА_3 , ОСОБА_1 з 14.07.2020 по 13.07.2025 призначено на посаду директора ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України.

Як правильно встановлено судом, ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права на яку поширюється дія Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, у тому числі обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

Згідно з умовами Контракту від 14.07.2020, а саме умов матеріального забезпечення керівника - ОСОБА_1 , останньому за виконання обов`язків, передбачених контрактом, нараховується заробітна плата за рахунок частки доходу, одержаного підприємством у результаті його господарської діяльності, яка складається з посадового окладу та надбавки за інтенсивність праці та особливий характер робити в розмірі 50% до посадового окладу і фактично відпрацьованого часу.

Також керівник має право в межах своєї компетенції видавати накази та розпорядження у встановленому порядку, що передбачено як Контрактом так і Статутом ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України (а.с. 18-24).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Тобто доплата за інтенсивність праці ОСОБА_1 прямо передбачена укладеним контрактом, та видання наказу про доплату перебуває в межах компетенції керівника підприємства. Більш того, вказана величина є сталою, а не оціночною.

Окрім того, як слідує з колективного договору (а.с. 68-85), укладеного між адміністрацією ДП «Дослідне господарство «Вирішальне» та трудовим колективом вказаного підприємства на 2017-2021 рік, власник зобов`язується приймати рішення щодо змін в заробітній платі та інших трудових виплат (доплат, надбавок, винагород, премій та інше), гарантій, компенсацій, соціально-побутових пільг, режиму роботи, тривалості робочого часу і відпочинку працівників, інших питань у відповідальності до колективного договору та за погодженням із радою трудового колективу.

Положенням про оплату праці працівників ДП «Дослідне господарство «Вирішальне» (а.с. 95) визначено систему оплати праці на підприємстві, її структуру, строки і періодичність виплати заробітної плати, інші питання оплати праці працівників підприємства, зокрема передбачено виплати за інтенсивність і складність роботи.

Відповідно до переліку та розміру доплат і надбавок до тарифних ставок та посадових окладів працівників об`єднань, підприємств і організацій, що є додатком №6 до Галузевої угоди на 2020-2022 роки (а.с. 109) між Президією НААН України і Професійної спілкою працівників агропромислового комплексу України також передбачено доплату за інтенсивність праці робітників.

Отже доплата за інтенсивність праці є частиною заробітної плати та передбачена законодавством України, Галузевою угодою, укладеним контрактом з директором підприємства, внутрішніми документами ДП «Дослідне господарство «Вирішальне», а тому не може свідчити про наявність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів про який він мав би повідомити, як про це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

Так, відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційним правопорушенням є - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»:

-потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

-реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

-приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Отже, для реального конфлікту інтересів необхідна наявність трьох об`єктивних компонентів: 1) приватний інтерес; 2) службове повноваження, представницьке повноваження; 3) протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Тому, під час притягнення особи за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів належить враховувати відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.

Проаналізувавши наведені вище положення, з урахуванням виключень, передбачених ст. 27 Закону України «Про запобігання корупції», а також того, що рішення про доплату за інтенсивність праці приймалося директором ОСОБА_1 за поданням головного агронома ОСОБА_4 та з урахуванням фактично відпрацьованого часу, кількості понаднормових годин, бухгалтерської довідки про розрахунок надбавки за напруженість у роботі під час збирання урожаю на земельних ділянках господарства не тільки щодо ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а й інших працівників підприємства, ОСОБА_1 як директор ДП «Дослідне господарство «Вирішальне», не мав протиріччя між приватним інтересом та наданими йому повноваженнями, які б впливали на об`єктивність або неупередженість прийнятого рішення, а отже був відсутній реальний конфлікт інтересів.

Так, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не надано доказів того, що наявність приватного інтересу у ОСОБА_1 як директора ДП «ДГ «Вирішальне» Інституту сільського господарства Північного Сходу Національної академії аграрних наук України, викликало протиріччя між приватним інтересом та його службовими повноваженнями, та в кінцевому результаті вплинуло на об`єктивність прийнятого рішення, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання ним повноважень.

З огляду на викладене, районний суд дійшов помилкового висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому апеляційні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя апеляційного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Якименка В.В. захисника в інтересах ОСОБА_1 задовольнити та поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2021 року.

Апеляційну скаргу адвоката Якименка В.В. захисника в інтересах ОСОБА_1 задовольнити, а постанову судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2021 року щодо ОСОБА_1 за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП скасувати.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду Н.М. Харлан