Справа № 627/561/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.09.2022 рокусмт Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Каліберда В.А., розглянувши матеріали, що надійшли від СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 154 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ВАВ №381675 від 20.08.2022, 20 серпня 2022 року близько 16 год. гр. ОСОБА_1 порушив правила тримання собак, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю гр. ОСОБА_2 у вигляді тілесних ушкоджень, а саме вкушеної рани лівого предпліччя, чим вчинив правопорушення передбачене ч.2 ст.154 КУпАП.

В судове засідання особа, відносно якої складено адміністративний матеріал ОСОБА_1 не з`явився, причину неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до змісту ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ст. ст. 251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції, серед іншого, складають протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 154 КУпАП.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 381675 від 20.08.2022 убачається, що 20 серпня 2022 року близько 16 год. гр. ОСОБА_1 порушив правила тримання собак, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю гр. ОСОБА_2 у вигляді тілесних ушкоджень, а саме вкушеної рани лівого предпліччя, чим вчинив правопорушення передбачене ч.2 ст.154 КУпАП.

Згідно ст. 1 ЗУ "Про захист тварин від жорстокого поводження", утримання в домашніх умовах - обмеження природної волі домашніх тварин, що виключає їх вільне переміщення за межами квартири, подвір`я окремого будинку.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», дозволяється утримувати домашніх тварин у вільному вигулі на ізольованій території, добре огородженій території (в ізольованому приміщенні) на прив`язі або без неї.

Згідно з ч. 1 ст. 1187 ЦК України собаки віднесені до джерел підвищеної небезпеки.

Відповідно до положень ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Як видно із протоколу дії ОСОБА_1 працівниками поліції кваліфіковано за ч.2 ст.154 КУпАП.

Частиною 2 ст. 154 КУпАП передбачена відповідальність за повторне вчинення особою протягом року дій передбачених ч.1 ст. 154 КУпАП, а саме - утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях)

Разом з тим у протоколі не вказано що ОСОБА_1 раніше притягувався до адміністративної відповідальності, фабула протоколу не містить посилань на кваліфікуючі ознаки правопорушення передбаченого ч.2 ст. 154 КУпАП, натомість містить кваліфікуючі ознаки правопорушення передбаченого ч.3 ст. 154 КУпАП завдання шкоди здоров`ю людини.

Вказана правова норма є бланкетна, тому обов`язковою умовою являється порушення винною особою ще і вимог підзаконного нормативного акту, а саме це один з різновидів диспозиції правової норми, яка називає склад адміністративного правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів правил, положень, інструкцій.

Оскільки диспозиція статті 154 КУпАП є бланкетною, тому у протоколі має бути посилання на нормативний акт, який регулює правила утримання собак, затверджених відповідним рішенням органом місцевого самоврядування та ці правила мають бути додані до протоколу, а суть правопорушення має містити посилання на пункт Правил, які особа, яка притягається до адмінінстарвтиної відповідальності порушила.

Натомість протокол про адміністративне правопорушення не містить посилання на відповідну норму відповідного нормативно-правового акту, а саме "Правила тримання котів та собак у відповідній місцевості", що затверджуються відповідним органом місцевого самоврядування.

Окрім цього відповідно до Закону України № 1684-ІХ від 15.07.2021 року ст. 154 КУпАП викладено в новій редакції. Зокрема, статтю 154 КУпАП доповнено частиною третьою. Дана стаття в редакції вказаного Закону введена в дію з 08.11.2021 року.

Статтею 221 КУпАПвстановлено вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, серед яких відсутні справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці роз`яснив, що суд не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні п.1 ст.6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює на провадження у справах про адміністративні правопорушення стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, тобто - норми кримінального процесуального законодавства.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malafeyeva у Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin у. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу

(оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Наведені порушення закону є істотними і перешкоджають провадженню у справі, та не можуть бути усунені при судовому розгляді.

Також, розглядаючи справу відносно ОСОБА_1 суду необхідно дотримуватися гарантії справедливості судового процесу.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст.6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25, ЄСПЛ 2002-II, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 зазначено, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КПАП, повертаються відповідному органу для належного оформлення.

Вказані недоліки заважають своєчасно, всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності із законом, забезпечити виконання винесеної постанови за результатами розгляду, а також виявленню причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративного правопорушення, запобіганню правопорушенню, вихованню громадянина у дусі додержання законів, зміцнення законності. Крім того, вказане суттєво порушує права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, її право на захист.

Враховуючи викладене, вказаний матеріал підлягає поверненню особі, яка направила його у суд, для усунення встановлених недоліків та належного оформлення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 256, 278, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 по ч.2 ст.152 КУпАП повернути до СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області для усунення зазначених недоліків та вирішення питання про направлення до уповноваженого органу за підвідомчістю.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.А.Каліберда