П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., у присутності представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., представника особи відносно якої складено протокол про порушення митних правил ОСОБА_1 - адвоката Суязова Г.В.,, розглянувши справу про порушення митних правил що надійшла із Закарпатської митниці Держмитслужби про порушення митних правил відносно громадянина Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , Україна, Закарпатська обл., м.Виноградів, тимчасово не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 ). паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_1 від 16.01.2020, виданий органом BElUGYMISTERIUM. Під час попереднього в`їзду 19.07.2018 згідно бази даних АСМО Інспектор проживав за адресою АДРЕСА_3 та використовував паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_2 , за ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про порушення митних правил №0471/30500/22 від 15 квітня 2022 р. вбачається, що 14 квітня 2022 року о 23 год. 46 хв., в зону митного контролю пункту пропуску «Вилок» Закарпатської митниці, у напрямку «в`їзд в Україну» в`їхав транспортний засіб марки «BMW X5», реєстраційні номерні знаки Угорщини НОМЕР_3 під керуванням гр. Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ). Для митного контролю водієм було подано контрольний талон для переміщення по смузі «зелений коридор», документ, що посвідчує особу водія та пасажира, реєстраційний документ на транспортний засіб.

У протоколі про порушення митних правил вказано на те, що відносно громадянина Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) наявна інформація у АСМО Інспектор щодо ввезення та не вивезення автомобіля марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 . Наявне орієнтування Закарпатської митниці № 6394/7.7-28-12/54 від 03.08.2021.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи Держмитслужби, громадянином Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) 19.07.2018 о 23 год. 31 хв. було ввезено на митну територію України автомобіль марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит». На час ввезення автомобіля громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) проживав в Україні за адресою АДРЕСА_3 .

Як вказано у протоколі митних правил, враховуючи інформаційні дані центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи Держмитслужби, громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) мав вивезти даний транспортний засіб в зоні діяльності Закарпатської митниці ДФС до 24.07.2018 року, тим самим він перевищив граничний термін транзиту більше ніж на тридцять діб.

Згідно ПМП, в поясненні громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) вказав що не вивіз транспортний засіб за межі МТУ через поломку та відсутність запчастин для ремонту. На митницю щодо неможливості вивезти т/з не звертався. Підтверджуючі документи про знаходження т/з на ремонті надати не може. При ввезенні на МТУ транспортного засобу марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 для митного оформлення подавав паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_2 , який було замінено 16.01.2020 в зв`язку з закінченням терміну дії на паспорт НОМЕР_1 .

Станом на 15.04.2022 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

При цьому у протоколі про порушення митних правил вказано на те, що згідно інформації, отриманої з мережі Інтернет (сайт «Hasznaltauto.hu») від 15.04.2022 року, вартість аналогічного/подібного автомобіля марки «MITSUBISHI GALANT», тип двигуна - дизель, 1997 рік випуску становить 600 000 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 15.04.2022 р. становить 50 668 грн. 20 коп. (курс форинта 0,08444700 грн. за 1 форинт).

Таким чином громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) ,який проживав в Україні за адресою АДРЕСА_3 , перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки товарів, у тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення, що перебувають під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого)більше ніж на тридцять діб.

Зазначені дії, особою яка складала протокол про порушення митних правил кваліфіковано як такі, що мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 6 статті 470 Митного кодексу України .

Від представника ОСОБА_4 адвоката Суязової Г.В., надійшли письмові заперечення. Так,адвокат зазначає, що як вбачається із наданого протоколу про порушення митних правил ОСОБА_2 мав вивезти транспортний засіб до 24.07.2018 року.

Адвокат звертає увагу на те, що в тексті протоколу вказано, що орієнтування внесено в базу АСМО Інспектор 03.08.2021 року, а протокол про порушення митних правил складено 15.04.2022 року, тобто через 8 місяців та 11 днів з моменту виявлення правопорушення.

З посиланням на ст. 467 МК України, адвокат вказує на те,що за загальним правилом строк притягнення до відповідальності за вчинення правопорушення становить шість місяців.

Перебіг строку накладення адміністративного стягнення починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. У той же час, від правильного визначення моменту, коли правопорушення вважається вчиненим або виявленим, залежить можливість притягнення винної особи до адміністративної відповідальності. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов`язок, або виконує його не повністю або неналежним чином. При цьому, фіксація правопорушень та можливість накладення адміністративних стягнень за порушення митних правил розглядається в кожному окремому випадку в залежності від конкретних обставин справи.

У письмових поясненнях вказано на те, що в даній справі моментом виявлення порушення митних правил за ч. 6 ст.470 МК є орієнтування посадової особи митниці від №6394/7.7-28-12/54 від 03.08.2021 року, яким встановлено не вивезення у встановлений законодавством строк раніше ввезеного ОСОБА_5 транспортного засобу в режимі «транзит». Даним документом митниці від 03.08.2021 року №6394/7.7-28-12/54, який зазначений в протоколі від 15.04.2022 року, прямо стверджується, що порушення митних правил щодо не вивезення транспортного засобу ОСОБА_5 встановлено.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст. 491 МК, однією з підстав для порушення справи про порушення митних правил є: - безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил.

В даній справі порушення безпосередньо виявлено 03.08.2021 року, що підтверджується документально.

Так, за твердженням адвоката, позаяк протокол про порушення митних правил складено 15.04.2022 року тобто поза межами шестимісячного строку з дня виявлення правопорушення, адміністративне стягнення на ОСОБА_4 не може бути накладене в силу положень ст. 467 МК України, а тому провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Адвока вказує, що зазначена позиція узгоджується із судовою практикою інших судів, зокрема справа №405/513/19 (Кропивницький апеляційний суд), справа №461/9411/18 (Галицький районний суд м. Львова, залишено без змін Восьмим апеляційним адміністративним судом), 725/3879/20 (Чернівецький апеляційний суд).

Окрім того, у письмових поясненнях адвокат вказує на те, що протокол про порушення митних правил не відповідає вимогам ст. 494 МК України.

Як вказує адвокат, поза увагою митного органу залишився той факт, що на момент ввезення ОСОБА_5 на територію України автомобіля, диспозиція ст. 470 МК України передбачала відповідальність за перевищення, відповідно до цього Кодексу, строку транзитного перевезення транспортного засобу, складалась із трьох частин і санкція будь-якої із її частин не передбачала додаткового виду стягнення у вигляді конфіскації транспортних засобів та розмір штрафу був вдвічі меншим.

Законом України N 2612-VIII від 08 листопада 2018 року внесено зміни до ст. 470 МК України, які набули чинності 22 серпня 2019 року. Відповідно до цих змін дана стаття стала містити у собі 6 частин, і зокрема, ч. 6 ст. 470 МК України передбачено адміністративну відповідальність за перевищення строку транзитного перевезення транспортного засобу більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування і тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскацію таких транспортних засобів.

При цьому адвокат посилається на положення ст. 58 Конституції України, ч.ч. 1,3 ст. 3 МК України, ст. 8 КУпАП, Рішенні Конституційного Суду України N 1-рп/99 від 09.02.99 року.

Так, адвокат вказує на те, що акти адміністративного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності. Оскільки ч. 6 ст. 470 МК України передбачає відповідальність за перевищення строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування, то дана норма не має зворотної дії в часі.

ОСОБА_4 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України, яка не існувала станом на 24.07.2018 року і фактично через бездіяльність митного органу по оформленню протоколу за ч. 3 ст. 470 МК України особа притягається до відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України, санкція якої передбачає більш суворе стягнення в тому числі і конфіскацію майна, чим санкція ч. 3 ст. 470 МК України.

На переконання адвоката, органом митниці допущено порушення матеріального та процесуального права при оформленні протоколу про порушення митних правил, та не доведено наявність складу адміністративного правопорушення за ч. 6 ст. 470 МК України, відповідно провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_4 складу та події адміністративного правопорушення.

У письмових поясненнях адвокат вказує на те, що у випадку, якщо суд дійде до висновку, що строк накладення адміністративного стягнення не порушено та митним органом складено протокол у відповідності до вимог Митного кодексу і в діях ОСОБА_4 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, то зазначає,що:

ОСОБА_2 визнає, що ним не вивезено транспортний засіб в межах строків, передбачених ст. 95 МК України через його поломку, про що останній надав пояснення Держмитслужбі.

Окрім того, щодо вартості автомобіля, то в письмових поясненнях вказано на те, що з протоколу про порушення митних правил вбачається, що вартість автомобіля Закарпатською митницею визначено в розмірі 50 668,20 грн..

Дану вартість митний орган розрахував виходячи з оголошення про продаж авто в мережі Інтернет в Угорщині. Однак, вважаємо, що вартість автомобіля митним органом визначено невірно. Так транспортний засіб Mitsubishi galant зареєстрований у Словаччині, відповідно вважає, що вартість транспортного засобу потрібно було розраховувати виходячи з країни реєстрації.

З мережі Інтернет на сайті https://auto.bazos.sk (продаж автомобілів у Словаччині) вбачається, що аналогічний транспортний засіб продається за 900 євро, що станом на 15.04.2022 року згідно курсу НБУ (31,7957 грн. за 1 євро) становить 28616,22 грн., що вдвічі менше від встановленої вартості митним органом, та у співвідношенні до розміру штрафу становить 16,83 %.

Тобто розмір штрафу в 6 разів перевищує вартість авто. Тому застосування штрафу в розмірі 170000,00 грн. буде грубим порушенням. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 6 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

З посиланням на практику ЄСПЛ, адвокат зазначає,що у випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями МК України як обов`язкове.

Адвокат вказує на те, що при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення суд також має враховує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

У поясненні вказано на те, що адвокат вважає, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15- рп/2004 у справі № 1-33/2004.

Враховуючи те, що кошти в розмірі 170000,00 грн. теж захищаються положеннями Конвенції, цілком неспівмірним і несправедливим буде застосування до ОСОБА_4 штрафу в розмірі 170000,00 грн., при тому, що вартість авто становить лише 28616,22 грн..

Адвокат просить суд: врахувати дані пояснення при розгляді справи та прийняти судове рішення у відповідності до вимог чинного законодавства.

В судовому засіданні представник Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я. просив визнати ОСОБА_6 , винним у вчиненні порушення митних правил передбаченого ч.6 ст. 470 МК України, накласти на нього стягнення передбачене санкцією вказаної статті.

ОСОБА_6 , в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник ОСОБА_6 ,адвокат Суязова Г.В., просила провадження у справі закрити, при розгляді справи врахувати подані нею письмові заперечення. Звернула увагу на строки притягнення до адміністративної відповідальності. Крім того, зазначила що транспортний засіб перебуває не території України.

Суд, заслухавши пояснення представника митного органу, адвоката Суязову Г.В.., дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що14 квітня 2022 року о 23 год 46 хв., в зону митного контролю пункту пропуску «Вилок» Закарпатської митниці, у напрямку «в`їзд в Україну» в`їхав транспортний засіб марки «BMW X5», реєстраційні номерні знаки Угорщини НОМЕР_3 під керуванням гр. Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ). Для митного контролю водієм було подано контрольний талон для переміщення по смузі «зелений коридор», документ, що посвідчує особу водія та пасажира, реєстраційний документ на транспортний засіб.

Відносно громадянина Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) наявна інформація у АСМО Інспектор щодо ввезення та не вивезення автомобіля марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 . Наявне орієнтування Закарпатської митниці № 6394/7.7-28-12/54 від 03.08.2021.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи Держмитслужби, громадянином Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) 19.07.2018 о 23 год. 31 хв. було ввезено на митну територію України автомобіль марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит». На час ввезення автомобіля громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) проживав в Україні за адресою АДРЕСА_3 .

В поясненні громадянин Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) вказав що не вивіз транспортний засіб за межі МТУ через поломку та відсутність запчастин для ремонту. На митницю щодо неможливості вивезти т/з не звертався. Підтверджуючі документи про знаходження т/з на ремонті надати не може. При ввезенні на МТУ транспортного засобу марки MITSUBISHI GALANT кузов № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Словаччини НОМЕР_5 для митного оформлення подавав паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_2 , який було замінено 16.01.2020 в зв`язку з закінченням терміну дії на паспорт НОМЕР_1 .

Згідно письмових пояснень адвоката, також підтверджено факт ввезення транспортного засобу ОСОБА_7 . Щодо повідомлення про неможливість вивезення, то сам ОСОБА_6 , у поясненнях, що містяться у матеріалах справи, він вказує, що до митних органів з відповідним зверненням про неможливість вивезення т.з. не звертався, та й на час складання протоколу про порушення митних правил надати підтверджуючі документи, щодо несправності автомобіля не зміг.

Таким чином встановлено, що станом на 15.04.2022 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Згідно із ст.91МК України транзит це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 1 ч. 1 ст.95 МК України встановлено, що для автомобільного транспорту встановлюються такі строки транзитних перевезень 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Частина 2 ст.95 визначає, що до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Згідно із ч.1 ст.192 МК України якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до органу доходів і зборів призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці. При цьому перевізник зобов`язаний: 1) вжити всіх необхідних заходів для забезпечення збереження товарів та недопущення будь-якого їх використання; 2) терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Відповідно до ч.1 ст. 460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Судом констатується відсутність в матеріалах справи відомостей щодо наявності обставин вчинення порушення митних правил, передбачених статтею 470 Митного кодексу України внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Щодо заперечень адвоката, про закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності, то слід вказаними на те, що:

Вказане правопорушення є триваючим, оскільки триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Така позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17.

Окрім того, щодо доводів адвоката про дату виявлення правопорушення який вона пов`язує із датою орієнтування, то слід значити наступне:

Згідно з частиною першою статті 467 МК якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Згідно зі статтею 491 МК підставами для порушення справи про порушення митних правил є: 1) безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил; 2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу; 3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Відповідно до частини першої статті 522 МК справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468-470, 474, 475, 477-481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Передбачене у статті 485 МК порушення митних правил є триваючим порушенням. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що починаються з певної протиправної дії або бездіяльності та здійснюються в подальшому безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Орган доходів і зборів, здійснюючи з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи митні формальності, зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України, можуть у будь-який час виявити передбачене у статті 485 МК триваюче порушення митних правил та не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення порушення, накласти на суб`єкта адміністративної відповідальності адміністративне стягнення.

Таким чином, моментом виявлення відповідачем та фіксацією обставин даного правопорушення є саме адміністративний протокол складений 15.04.2022, оскільки орієнтування Закарпатської митниці № 6394/7.7-28-12/54 від 03.08.2021 є підставою для перевірки, а не датою виявлення.

Вказане узгоджується із висновком що міститься у Постанові від 25 січня 2022 року справа № 757/58377/16-а Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Суддя вважає що строк доставлення ввезеного транспортного засобу збіг, після чого почалась бездіяльність ОСОБА_6 , щодо виконання обов`язку до ставлення автомобіля в митницю виїзду, яка тим самим утворює триваюче правопорушення.

Моментом закінчення триваючого правопорушення є його припинення винною особою або виявлення компетентним органом.

Незважаючи на прийняття і набрання чинності законом, який диференціював порушення транзитного доставлення транспортних засобів і посилював відповідальність в залежності від строку недоставлення, порушник до часу складення протоколу своє зобов`язання не виконав і продовжив протиправну бездіяльність.

У Постанові Верховного Суду від 12 серпня 2021 року справа № 461/5247/16-а вказано на те, що: «За змістом частини першої статті 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що перелік триваючих правопорушень не є вичерпним, а лише конкретизуючим щодо окремих статей.

При цьому, в положеннях Митного кодексу України не міститься визначення триваючого правопорушення.

Між тим, триваючими визначаються правопорушення, які, розпочавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно, шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином. Діяння (бездіяльність) позивача щодо невивезення транспортного засобу, що перебуває під митним контролем, за межі території України, характеризуються тривалим невиконанням встановленого Митним Кодексом України обов`язку. Вчиняючи такі діяння, позивач перебував у стані безперервного порушення закону, тому відповідне порушення не може вважатись таким, що носить разовий характер».

Слід вказати і на те, що 29.12.2019 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481», в якому встановлено, що вчинення порушень митних правил, передбачених частинами п`ятою та шостою статті 470 цього Кодексу, виявлених у період з 22 серпня по 31 грудня 2019 року включно, тягне за собою застосування адміністративного стягнення, передбаченого частиною третьою зазначеної статті.

Разом із тим зі змісту протоколу про порушення митних правил встановлено, що вчинене ОСОБА_8 , порушення митних правил було виявлено 15.04.2022 року.

Отже, беручи до уваги вказане суддя вважає, що вчинене триваюче правопорушення, яке виявлене на час дії нового закону, слід кваліфікувати за ч. 6 ст. 470 МК України.

Таким чином, суддя вважає, що матеріалами справи доведено, що ОСОБА_6 , в межах встановленого строку транзитного перевезення ввезений автомобіль за межі митної території України не вивіз, в інший митний режим не помістив, митні органи про обставини непереборної сили та неможливість вивезення автомобіля не повідомив, що, в свою чергу, свідчить про допущення ним адміністративного правопорушення та правильність кваліфікації його дій митним органом саме за ч.6 ст. 470 МК України.

Натомість слід констатувати, що ні ОСОБА_6 , ні його адвокатом не доведено зворотного, більше того вони підтверджують не вивезення автомобіля за межі митної території України, пояснюючи це його несправним станом. Натомість вважають що ОСОБА_6 , що оскільки ч. 6 ст. 470 МК України набула чинності 22.08.2019 року, то відповідно він не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності за вказаною статтею, оскільки у відповідності до вимог ст. 58 Конституції України ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Згідно ч. 6 ст. 470 МК України перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розукомплектування - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або конфіскацію таких транспортних засобів.

Вина ОСОБА_6 , у вчинені порушення митних правил підтверджується протоколом про порушення митних правил №0471/30500/22 від 15.04.2022., його особистими письмовими поясненнями наявними у матеріалах справи, даними Диспетчера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску, доповідною запискою старшого державного інспектора митного поста «Вилок» Закарпатської митниці Нодь О.О.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_6 стягнення відповідно санкції ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України у виді конфіскації ввезеного на митну територію України транспортного засобу марки.

Разом із тим, щодо вартості автомобіль легковий марки Mitsubishi , модель Galant, номер кузова НОМЕР_4 , бувший у використанні, календарний рік виготовлення 1997, тип кузова седан, тип двигуна дизель (не вилучався), що є предметом порушення митних правил,то слід вказати, що:

Як вбачається зі змісту протоколу про порушення митних правил, згідно інформації, отриманої з мережі Інтернет (сайт «Hasznaltauto.hu») від 15.04.2022 року, вартість аналогічного/подібного автомобіля марки «MITSUBISHI GALANT», тип двигуна - дизель, 1997 рік випуску становить 600 000 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 15.04.2022 р. становить 50 668 грн. 20 коп. (курс форинта 0,08444700 грн. за 1 форинт).

Разом із тим, згідно наданого до письмового пояснення витягу з мережі Інтернет із сайту https://auto.bazos.sk (продаж автомобілів у Словаччині) вбачається, що аналогічний транспортний засіб продається за 900 євро, що станом на 15.04.2022 року згідно курсу НБУ (31,7957 грн. за 1 євро) становить 28616,22 грн.

З огляду на місце реєстрації транспортного у Словаччині суддя вважає, що доцільним буде взяти до уваги саме вартість аналогічного автомобіля, що вказана в письмових поясненнях адвоката та витягу з мережі Інтернет із сайту https://auto.bazos.sk (продаж автомобілів у Словаччині). При цьому згідно пояснень адвоката автомобіль легковий марки Mitsubishi, модель Galant, номер кузова НОМЕР_4 , бувший у використанні, календарний рік виготовлення 1997 знаходить на території України.

Адміністративне стягнення згідно ст. 23 КУпАП є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ч. 5 ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI(з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 469,20 грн.

Керуючись ст.ст.33,40-1,283 КУпАП, ст.ст.470,527,528,529 МК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у порушенні митних правил, передбачених ч.6 ст.470 Митного кодексу України та накласти на нього адміністративного стягнення у виді конфіскації ввезеного на митну територію України транспортного засобу: автомобілю легковий марки Mitsubishi, модель Galant, номер кузова НОМЕР_4 , бувший у використанні, календарний рік виготовлення 1997, тип кузова седан, тип двигуна дизель (не вилучався), вартість якого складає 900 євро, що станом на 15.04.2022 року згідно курсу НБУ (31,7957 грн. за 1 євро) становить 28 616,22 грн.

Стягнути з громадянина Угорщини ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у сумі 496, 20 грн.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош