Справа № 387/502/22
Номер провадження по справі 3/387/279/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року смт Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Майстер І. П.

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП № 2 (смт.Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Мар`янівка Казанковського району Миколаївської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працює, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,-

за ч. 1 ст. 173-2 КпАП України, -

В С Т А Н О В И В :

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 23.07.2022 о 23 годині 00 хвилин в АДРЕСА_1 вчинив насильство в сім`ї психологічного характеру над своєю тещею ОСОБА_2 , яка перебувала у власному домоволодінні за адресою АДРЕСА_2 , висловивши на її адресу грубою нецензурною лайкою та словами погрози фізичною розправою, та пошкодив скляні шибки віконні до будинку, чим завдав її сильного душевного болю.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився про день, час та місце слухання справи повідомлений вчасно належним чином, надав до суду заяву про слухання справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини такої, приходжу до таких.

Відповідно до ст. 1 КпАП України завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Стаття 7 КпАП України ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 ст. 254 КпАП України передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол.

За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КпАП України, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Необхідно зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказам у даній справі, в розумінні статті 251 КпАП України, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумнівів у суду.

Відповідно до статті 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Докази мають важливе значення для правильного вирішення справи, оскільки саме на основі доказів ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Для використання доказу при розгляді справи необхідно, щоб він був належним і допустимим.

Суд також в судовому засіданні дослідив долучені до протоколу такі документи: заяву ОСОБА_2 від 04.08.2022, пояснення ОСОБА_1 від 04.08.2022, пояснення ОСОБА_2 від 04.08.2022.

Поряд з цим у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено дату скоєння 23.07.2022 року, а долучені до протоколу письмові пояснення щодо вчинення правопорушення датовані 04.08.2022. Крім того пояснення потерпілої про вчинення відносно неї насильства 23.07.2022 жодними доказами не підтверджується та на суд не покладається обов`язок збирати додаткові докази.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові у справі № 463/1352/16-а від 08.07.2020 у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно з положеннями ст. 245 КпАП України завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, на що вказував Європейський суд з прав людини по справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» ( заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» ( заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку, що надані матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КпАП України в діях ОСОБА_1 , а тому провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КпАП України у зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КпАП України.

В свою чергу, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому згідно з ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КпАП України підстав для стягнення судового збору із ОСОБА_1 немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 173-2, 245, 247, 251, 254, 255, 283, 284, 285 КпАП України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст.173-2 КпАП України закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області І. П. Майстер