П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Єдиний унікальний номер №943/650/22

Провадження №3/943/405/2022

01 вересня 2022 року

Суддя Буського районного суду Львівської області Кос І.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від начальника Відділення поліції №2 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово непрацюючого, який проживає по АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №795800 від 03.06.2022, що ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за те, що 20 травня 2022 року близько 14 год. 40 хв. він, перебуваючи на вул. Миру в місті Буську Золочівського району Львівської області в громадському місці, образливо чіплявся, виражався нецензурними словами, голосно викрикував, кидав скляну банку в ОСОБА_2 , чим своїми діями вчинив дрібне хуліганство.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, а в попередньому судовому засіданні останній вини не визнав. Суду повідомив, що він пішов у продуктовий магазин, звідки повертаючись, до нього причепився ОСОБА_2 , який зробив йому зауваження за голосну розмову, на що ОСОБА_1 не відреагував і пройшов мимо нього. Після чого ОСОБА_2 почав бігти за ним, погрожував і вдарив ОСОБА_1 два рази кулаком руки в обличчя. Крім того, звернув увагу суду, що це не було в громадському місці, а поблизу його будинку. Після чого його на власному подвір`ї затримали поліцейські та доставили у Львівську психіатричну лікарню. Відтак, просив суд закрити провадження в справі за відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Заслухавши доводи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, показання свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Вимогами статті 251 КУпАП визначено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконання правил, норм, стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху протоколом вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З огляду на вимоги ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією статті 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як убачається із матеріалів справи, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за вищевказаних фактичних обставин слідує виключно із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №795800 від 03.06.2022.

Разом із тим, Львівським апеляційним судом викладено правову позицію у його постанові від 20.07.2022 року в справі №943/647/22, в силу якої, оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, такий та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного проступку. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути доведені сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 pоку № 2899-IV).

Відповідно до п. 20 «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298, до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається зі складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення від 03 червня 2022 року серії ВАБ №795800 від 03.06.2022, у такому не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що позбавляє суд можливості розглядати протокол по суті, а відтак брати його як доказ вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява№ 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Також, як убачається з матеріалів справи, на доведеність вини у вчиненні ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, уповноваженою особою ВП №2 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області було долучено лише заяву потерпілого ОСОБА_2 від 20.05.2022, у якій останній просить прийняти міри до ОСОБА_1 , який своїми діями загрожує здоров`ю різними предметами людей, кидає у перехожих, письмові пояснення ОСОБА_2 від 20.05.2022 та письмові пояснення ОСОБА_3 від 20.05.2022. При цьому, на неодноразові виклики в судове засідання ОСОБА_2 , останній до суду не з`явився.

Крім того, матеріали справи не містять письмових пояснень особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ( ОСОБА_1 ).

Таким чином, з долучених до протоколу про адміністративне правопорушення матеріалів неможливо встановити місця вчинення правопорушення (у розумінні чи є таке громадським місцем) та обставини, які вказують на порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян, що не дає суду можливість встановити склад вчиненого правопорушення.

Допитана судом в якості свідка ОСОБА_4 суду повідомила, що є матір`ю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. 20.05.2022 року протягом 08:00 год. 20:00 год. вона була на роботі, а коли повернулась додому, сина вже не було. При спілкуванні з поліцейськими вона була свідком, що її син нецензурно не виражався, а лише просив їх покинути приватну територію.

Допитаний судом в якості свідка ОСОБА_5 суду повідомив, що працює дільничним інспектором поліції ВП №2 Буського ВП Золочівського РВП ГУНП у Львівській області. Щодо вищевказаної події повідомив, що він не був безпосерднім свідком події, а лише згодом здійснював оформлення адміністративних матеріалів щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП. При цьому, свідок охарактеризував ОСОБА_1 як такого, що неодноразово вчиняв адміністративні правопорушення, ходить із небезпечними предметами та спілкується нецензурною лексикою.

Згідно статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості. Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України, Європейський суд з прав людини, що при оцінці доказів суд з прав людини зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом» Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

За таких обставин, суд вважає, що матеріали справи не містять обгрунтованих доказів та не відображають усіх ознак складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а суд позбавлений права самостійно відшукувати докази на користь обвинувачення, відтак провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

Ураховуючи наведене та керуючись ст.ст. 7, 173, 245, 247, 266, 279, 280, 283, 284, 288 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити за відсутністю у його діях складу даного адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Буський районний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Суддя І. Б. Кос