П О С Т А Н О В А

Справа №439/884/22

Провадження №3/439/521/22

№3/439/522/22

19 вересня 2022 року м. Броди

Суддя Бродівського районного суду Львівської області Рахімова О.В., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника адвоката Онищука Т.Н. розглянув матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли із відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ч. 1 ст. 130, ст. 124 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 13.07.2022 року о 15 год. 30 хв. в м. Броди, по Площі Ринок, керував транспортним засобом марки «Рено Кліо», реєстраційний номер НОМЕР_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, виражене тремтіння пальців рук), від проходження медичного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку відмовився, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України.

Окрім того, ОСОБА_1 13.07.2022 року о 15 год. 30 хв. в м. Броди, по Площі Ринок, керував транспортним засобом марки «Рено Кліо», реєстраційний номер НОМЕР_1 не врахував дорожньої обстановки, не вибрав безпечної швидкості руху, не впорався з керування та скоїв наїзд на бордюр, чим порушив вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачене ст. 124 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що дійсно 13.07.2022 року приблизно о 15.00 годині керував транспортним засобом марки «Рено Кліо» та не впорався з керуванням та наїхав на бордюр, ніяких пошкоджень ні транспортному засобу, ні бордюру завдано не було, але працівниками поліції відносно нього було складено два протоколи про адміністративні правопорушення за ст.ст. 124, 130 КУпАП, з якими він категорично не погоджується. Додавши , що його не було зупинено, а поліцією забрано до медичного закладу для перевірки вмісту алкоголю в крові з місця наїзду останнім на бордюр, через хвилин двадцять після вказаної події. На протязі цього часу він вжив алкоголь поки чекав, щоб підвезли запаску.

Захисник, адвокат Онищук Т.Н., в судовому засіданні заявив клопотання, в якому просить провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.124, ч.1 ст. 130 КУпАП.

Оцінюючи наведені докази, суд враховує таке.

Згідно з ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення відповідно до вимог КУпАП. При цьому суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь-який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, що слідує із загальних засад судочинства, закріплених уст. 129 Конституції України.

За вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища , адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює на провадження у справах про адміністративні правопорушення стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, тобто норми кримінального процесуального законодавства.

У справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 року, заява №16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною 1статті 51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн, ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва протиРосії» («Malafeyevaуvs Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («KarelinуvsRussia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Отже, суд позбавлений можливості змінити фабулу адміністративного правопорушення та не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Статтею 124 КУпАП передбачено відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, що водієм ОСОБА_1 спричинено будь-які пошкодження чи то транспортному засобу чи інших матеріальним об`єктам, а також відсутні будь-які докази, що могли б підтверджувати такі наслідки.

Таким чином, відсутність доказів спричинення механічних пошкоджень свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Незважаючи на те, що у протоколах про адміністративні правопорушення вказано, що ОСОБА_1 керував 13.07.2022 року о 15.30 год. транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, запах алкоголю з порожнини рота; порушення мови, порушення координації руху, від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння відмовився, у долучених до протоколу матеріалах відсутні будь-які докази, які б підтверджували що такі факти мали місце.

Так, до протоколу долучено оптичний диск із файлами, які містять відеозапис подій, що відбуваються на пл. Ринок у м. Броди, починаючи з 15.27 години 13.07.2022 року.

Разом із тим, на відеозаписах не зафіксовано факту керування ОСОБА_1 транспортним засобом, оскільки запис розпочинається із зображення нерухомого автомобіля, за кермом якого відсутній водій.

Доказів, які б відображали факт керування ОСОБА_1 , автомобілем о 15.30 год. 13.07.2022 року у матеріалах справи відсутні.

Незважаючи на те, що на відеозаписі зафіксовано, що поблизу автомобіля знаходиться декілька осіб, працівниками поліції такі опитані не були.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

За змістом статей 1, 13 Закону України "Про Національну поліцію", поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Систему поліції складають центральний орган управління поліцією та територіальні органи поліції. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Пунктом 11 частини 1 статті 23 та пунктом 1 частини 1 статті 35 Закону України "Про Національну поліцію", поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі. Поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

Згідно статті 31 Закону № 580-VIII поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; зупинення транспортного засобу; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Положеннями пункту 1 частини 1 статті 35 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

Так, чинним законодавством передбачено, що огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану .

Процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та оформлення результатів такого огляду регулює Інструкція "Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції" від 09 листопада 2015 року № 1452/735 (надалі Інструкція).

Інструкція розділяє ознаки алкогольного та наркотичного сп`яніння.

Так Інструкцією передбачено, що ознаками алкогольного сп`яніння є:

- запах алкоголю з порожнини рота;

- порушення координації рухів;

- порушення мови;

- виражене тремтіння пальців рук;

- різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя;

- поведінка, що не відповідає обстановці.

Крім того, Пунктами 6-8 Інструкції передбачено, що огляд на стан сп`яніння проводиться:

- поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі спеціальні технічні засоби);

- лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі заклад охорони здоров`я).

Це означає, що огляду на стан сп`яніння підлягають лише особи, які були водіями, тобто керували транспортними засобами на момент їх зупинки поліцейськими.

Оскільки 13.07.2021 транспортний засіб під керуванням ОСОБА_1 поліцейськими не зупинявся, вимога про проходження ним огляду на стан сп`яніння є протиправною, та є втручанням в особисте життя особи. Її невиконання не може розцінюватись як адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП.

Лише за наявності об`єктивних ознак, передбачених Інструкцією, поліцейський спочатку має запропонувати особі пройти медичний огляд на стан сп`яніння за допомогою технічних засобів, і лише потім визначатися щодо необхідності огляду лікарем.

Разом із тим, згідно до протоколу ААД № 132616 від 13.07.2022 року ОСОБА_1 вміняється відмова від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законодавством порядку.

Однак, у матеріалах справи наявний висновок щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 з метою виявлення стану алкогольного сп?яніння № 375, складений о 16.10 год. 13.07.2022 року лікарем КНП «БЦМЛ» ОСОБА_2 , що спростовує висунуте ОСОБА_1 звинувачення.

Таким чином у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, не підтверджують наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124, ч.1 ст. 130 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.247,256,278 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю уйого діях складу адміністративних правопорушень, передбаченихст.124, ч.1 ст. 130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Бродівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Рахімова