Справа № 203/2564/22
Провадження № 3/0203/1801/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Шрамко Л.Л., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 12.07.2022 р. серії ВАБ № 235180 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

В протоколі зазначено, що 12.07.2022 близько 18 год. 12 хв. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , на вулиці біля будинку, виражався нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та кинув в неї опалок від сигарети, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, йому роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП, та суду пояснив, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, вказаних в протоколі, не визнає. Пояснив, що 12.07.2022 о 18 год. 12 хв. приїхав додому з рибалки та зустрівся зі своєю сусідкою, яка була в неадекватному стані, внаслідок чого у них раптово виникли неприязні стосунки. Жінка на ім`я ОСОБА_3 вела себе неадекватно та періодично висловлювалась нецензурною лайкою разом зі своїми спільниками. Після чого він зробив їм зауваження, однак неприборканий натовп не реагував на його зауваження. Після чого, відповівши їм взаємністю ОСОБА_1 пішов від даної компанії. Також пояснив, що з дана особа ОСОБА_3 постійно перебуває у стані алкогольного сп`яніння. На його звернення щодо проведення її перевірки на стан алкогольного сп`яніння поліція відмовила. Після того як працівниками поліції було складено протокол відносно нього, ОСОБА_3 далі пішла вживати алкогольні напої. Не заперечував, що міг відповісти взаємністю - нецензурною лайкою. Разом з тим, наголосив, що жодного умислу на порушення громадського порядку та спокою громадян у нього не було, конфлікт з ОСОБА_4 виник раптово через її перебування у неадекватному стані та періодичні вираження нею та її компанії нецензурною лайкою. Просив закрити провадження по справі відносно нього.

Потерпіла ОСОБА_4 суду пояснила, що дійсно у неї з сусідом ОСОБА_1 виникли тривалі неприязні стосунки у зв`язку з тим, що останній кричить на її дитину замість того, щоб висловити претензії їй. Раніше він ОСОБА_1 навіть наніс їй удар, внаслідок чого у неї лопнула барабана перетинка, однак вона не довела справу до кінця та не отримала доказів цього через те, що лікар сурдолог перебував у відпустці.12 липня 2022 року перебував у нетверезому стані, кричав на її дитину нібито через поведінку дитини, а потім вчинив сварку з нею з цього приводу.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення потерпілої, дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до змісту ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до роз`яснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством. Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок, який представляє собою систему суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

З пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів судом відзначається, що 12.07.2022 о 18 год. 12 хв. біля буд.2 по вул. Політаєва у м. Дніпрі між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся особистий конфлікт на основі раптово виниклих неприязних стосунків з приводу зауваження ОСОБА_1 на висловлювання ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що дії ОСОБА_1 не мав на мету порушувати громадський порядок та спокій громадян, його дії були спрямовані безпосередньо проти ОСОБА_2 у зв`язку з виниклим конфліктом з нею.

Таким чином, аналізуючи надані суду докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 235180 від 12.07.2022 (а.п. 1), заяву потерпілої ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_1 , рапорт, суд приходить до висновку про відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказів, які б свідчили, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян із мотиву явної неповаги до суспільства.

Отже, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинив дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останньому посадовою особою, якою було складено протокол, адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 251, 280, 283, 284, 287 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Л.Л. Шрамко