справа 362/3871/22
провадження 3/362/2091/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.11.2022 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поповича О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кострубіцької Т.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Василькові Київської області справи про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Пшеничне Васильківського району Київської області, громадянин України, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 13 квітня 2007 року Васильківським МВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ; секретар Гребінківської селищної ради Білоцерківського району Київської області

за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

У судове засідання прибули:

особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_2 ;

захисник Чистова А.С.;

прокурор Лігоміна Я.А.

Суд установив:

17 листопада 2020 року ОСОБА_2 , будучи депутатом Гребінківської селищної ради Білоцерківського району Київської області (далі - Гребінківська селищна рада), являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язанні з корупцією, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» та пунктів 1, 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомив селищну раду про наявність реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед таємним голосуванням щодо обрання секретаря Гребінківської селищної ради, де до виборчого бюлетеня внесена його кандидатура, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУпАП.

Крім того, 17 листопада 2020 року ОСОБА_2 , будучи депутатом Гребінківської селищної ради, являючись суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язанні з корупцією, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 3 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме взяв участь у таємному голосування щодо обрання секретаря Гребінківської селищної ради, де до виборчого бюлетеня внесена його кандидатура, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

Вказані висновки суду ґрунтуються на такому.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні інкримінованих адміністративних правопорушень не визнав. Так, ОСОБА_2 зазначив, що не повідомляв Гребінківську селищну раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, адже не брав участь у голосуванні під час обрання секретаря Гребінківської селищної ради, а складені 17 листопада 2020 року протокол пленарного засідання Гребінківської селищної ради VIII скликання та протокол засідання лічильної комісії про результати голосування по обранню секретаря Гребінківської селищної ради містять неточності та арифметичні помилки.

Захисник Чистова А.С. в судовому засіданні заявила клопотання про закриття справ про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, обґрунтоване відсутністю в матеріалах справ будь-яких доказів наявності у ОСОБА_2 реального конфлікту інтересів.

Прокурор за результатом розгляду справи вказав на наявність у діяннях ОСОБА_2 складу інкримінованих правопорушень, просив визнати його винним і притягнути до встановленої законом відповідальності.

Дослідивши наявні матеріали, заслухавши пояснення ОСОБА_2 та захисника, з`ясувавши позицію прокурора, суд виходить з такого.

Розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, суд відповідно до положень статті 1 КУпАП здійснює охорону прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статей 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд установив, що рішенням I сесії Гребінківської селищної ради VІII скликання від 17 листопада 2020 року № 1-І-VІII, зокрема, визнано початок повноважень депутатів Гребінківської селищної ради VІII скликання згідно з додатком. Додатком до даного рішення є перелік депутатів Гребінківської селищної ради VІII скликання, усього 26 депутатів, серед яких ОСОБА_2 .

Зі змісту протоколу пленарного засідання І сесії Гребінківської селищної ради VІII скликання вбачається, що на засіданні присутні 25 депутатів і селищний голова ОСОБА_3 ; відсутній депутат ОСОБА_4 .

Одним із питань порядку денного сесії визначено обрання секретаря Гребінківської селищної ради шляхом таємного голосування.

Для обрання секретаря Гребінківської селищної ради висунуто дві кандидатури ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу засідання лічильної комісії від 17 листопада 2020 року № 3:

«1) до Гребінківської селищної ради обрано 26 депутатів. Присутні 25 депутатів, голова селищної ради;

2) виготовлено 26 виборчих бюлетенів;

3) отримали виборчих бюлетенів 26 чоловік;

4) взяли участь у голосуванні 26 депутатів;

5) кількість невикористаних бюлетенів 0;

6) кількість виборчих бюлетенів, визнаних недійсними 0;

7) не підтримали жодного кандидата 2;

8) голосували «за»:

- ОСОБА_2 18;

- ОСОБА_5 6.

Вирішили: обрати секретарем Гребінківської селищної ради VІII скликання кількістю голосів 18 ОСОБА_2 .»

Рішенням І сесії Гребінківської селищної ради VІII кликання № 5-І-VІII:

1) обрано секретарем Гребінківської селищної ради на строк повноважень Гребінківської селищної ради ОСОБА_2 , депутата Гребінківської селищної ради, та введено його до складу виконавчого апарату Гребінківської селищної ради відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»;

2) затверджено протокол № 3 засідання лічильної комісії від 17 листопада 2020 року;

3) покладено здійснення повноважень керуючого справами (секретаря) виконавчого комітету на секретаря ради до затвердження відповідної кандидатури в порядку, передбаченому чинним законодавством України.

При цьому відповідно до протоколу результатів поіменного голосування депутатів Гребінківської селищної ради щодо питання «Про затвердження протоколу № 3 лічильної комісії від 17.11.2020 року та обрання секретарем Гребінківської селищної ради ОСОБА_2 »: до складу Гребінківської селищної ради входять 26 депутатів, присутні на пленарному засіданні 25 депутатів, відсутній 1 депутат. За змістом даного протоколу за затвердження протоколу засідання лічильної комісії від 17 листопада 2020 року № 3 голосували селищний голова та 24 з 26 депутатів ради, результат голосування 25 за, проти 0, утримались 0, не голосували 2, а саме: ОСОБА_4 (відсутній) і ОСОБА_2 .

Таким чином, зважаючи на кількість присутніх депутатів, отриманих бюлетенів для голосування та результату останнього, з урахуванням голосування головою селищної ради, наведеним повністю спростовуються твердження ОСОБА_2 про те, що він не брав участь у таємному голосуванні щодо обрання секретаря Гребінківської селищної ради, незалежно від того, за яку кандидатуру він віддав свій голос.

Той факт, що ОСОБА_2 не брав участі у голосуванні за затвердження відповідного протоколу лічильної комісії, жодним чином на вказані обставини не впливає.

Суд також бере до уваги наявність технічної помилки в пункті 4 протоколу засідання лічильної комісії від 17 листопада 2020 року № 3, де зазначено 26 депутатів замість 25 депутатів і голова селищної ради (див. пункт 1 цього ж протоколу). Між тим, така помилка також не є суттєвою та з урахуванням інших матеріалів справи й факту відсутності на засіданні селищної ради депутата ОСОБА_4 на встановлені судом фактичні обставини справи не впливає.

За приписами підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (наводиться у цій постанові в редакції зі змінами, внесеними Законом України від 17 вересня 2020 року № 912-IX, яка діяла станом на 17 листопада 2020 року; надалі Закон № 1700-VII) дія цього Закону поширюється, зокрема, на депутатів місцевих рад.

Відповідно до частини 1 статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону (частина 5 цієї ж статті).

Частиною 2 статті 35 Закону № 1700-VII обумовлено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Частиною 1 статті 1 Закону № 1700-VII, якій кореспондують приписи пункту 2 примітки до статті 172-7 КУпАП, визначено, що реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

У цій же статті закріплено, що:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Щодо аргументів захисника про відсутність у даному випадку реального конфлікту інтересів суд зазначає таке.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес» дає підстави констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Є очевидним, що призначення на посаду секретаря селищної ради є приватним інтересом ОСОБА_2 , зумовленим бажанням покращити статус і матеріальне становище, який під час здійснення ним своїх депутатських повноважень у частині, що стосується його особисто, превалював над публічним інтересом, у зв`язку з чим між його приватним інтересом та здійсненням ним своїх депутатських повноважень виник саме реальний конфлікт інтересів.

Отже, доводи захисника про недоведеність належними доказами наявності реального конфлікту інтересів не заслуговують на увагу.

За приписами частини 1 статті 59-1 «конфлікт інтересів» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (у редакції, зі змінами, внесеними Законом України від 16 липня 2020 року № 805-IX, яка діяла станом на 17 листопада 2020 року) сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до примітки до цієї статті терміни «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів», «неправомірна вигода», «подарунок» вживаються у значенні, наведеному в Законі України «Про запобігання корупції».

Тобто, діючим станом на час виникнення спірних правовідносин законом забезпечена можливість виконання депутатом місцевої ради своїх обов`язків у випадку існування конфлікту інтересів за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. При цьому жодної конкретної форми такого оголошення законом не передбачено.

З цього висновується, що у випадку, що розглядається, ОСОБА_2 під час вирішення питання щодо голосування за самого себе був зобов`язаний повідомити про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час засідання селищної ради.

Разом із цим, як вже зазначено, ОСОБА_2 у судовому засіданні зазначив, що не повідомляв селищну раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

На підставі викладеного суд вважає доведеним, що:

1) ОСОБА_2 є суб`єктом, на якого поширюються вимоги Закону № 1700-VII;

2) ОСОБА_2 під час підготовки до голосування за обрання секретаря Гребінківської селищної ради, на яке внесена його кандидатура, мав реальний конфлікт інтересів;

3) ОСОБА_2 на засіданні Гребінківської селищної ради не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів;

4) ОСОБА_2 взяв участь у таємному голосуванні під час обрання секретаря Гребінківської селищної ради в умовах реального конфлікту інтересів.

Статтею 172-7 КУпАП, яка є бланкетною і розкривається вищенаведеними приписами Закону № 1700-VII, встановлена відповідальність:

- за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів (частина 1);

- за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (частина 2).

За наведеного правового регулювання й обставин справи суд констатує наявність у діяннях ОСОБА_2 складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, що підтверджується зібраними доказами, які, на переконання суду, є належними та допустимими, повністю узгоджуються між собою та відповідають дійсним фактичним обставинам справи, встановленим у судовому засіданні.

Його вина підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення від 21 вересня 2022 року № 1033;

- протоколом про адміністративне правопорушення від 21 вересня 2022 року № 1034;

- рішенням I сесії Гребінківської селищної ради VІII скликання від 17 листопада 2020 року № 1-І-VІII «Про початок повноважень депутатів Гребінківської селищної ради VІII скликання, обраних 25 жовтня 2020 року» і додатком до нього переліком депутатів Гребінківської селищної ради VІII скликання;

- протоколом пленарного засідання І сесії Гребінківської селищної ради VІII скликання від 17 листопада 2020 року;

- протоколом засідання лічильної комісії Гребінківської селищної ради від 17 листопада 2020 року № 3;

- рішенням І сесії Гребінківської селищної ради VІII кликання № 5-І-VІII «Про обрання секретаря Гребінківської селищної ради»;

- його власними поясненнями, наданими в судовому засіданні.

У силу частини 4 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Адміністративні правопорушення вчинені ОСОБА_2 17 листопада 2020 року.

Відповідні протоколі про адміністративне правопорушення складені 21 вересня 2022 року.

Постановами від 15 листопада 2022 року суд за клопотанням прокурора зупинив строк розгляду справ про адміністративне правопорушення в порядку частини 4 статті 277 КУпАП.

Постановами від 22 листопада 2022 року строк розгляду справ про адміністративне правопорушення відновлено та призначено до розгляду на 24 листопада 2022 року.

Отже, підстави для застосування пункту 7 статті 247 КУпАП відсутні.

Постановою від 24 листопада 2022 року справи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_2 за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП (№№ 362/3871/22, 362/3875/22) об`єднано для розгляду під загальним судовим № 362/3871/22.

При накладенні стягнення суд ураховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини та майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Так, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, суд не встановив.

Відповідно до статті 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За приписами частини 2 статті 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Отже, враховуючи особу, майновий стан і ступень вини ОСОБА_2 , характер і суспільну небезпеку вчиненого, суд уважає, що на останнього належить накласти адміністративне стягнення за частиною 2 статті 172-7 КУпАП, як за найбільш серйозне правопорушення, у виді штрафу, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

З урахуванням положень статті 40-1 КУпАП, пункту 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» і статті 7 Закону України «Державний бюджет України на 2022 рік» з ОСОБА_2 слід стягнути судовий збір у розмірі 496,20 гривень.

Керуючись статтями 9, 24, 27, 33, 36, 40-1, 130, 221, 245, 251, 252, 256, 265-1, 268, 276, 277, 283, 284, 285, 289 КУпАП, суд

постановив:

1. Визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

2. На підставі частини 2 статті 36 КУпАП накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення за частиною 2 статті 172-7 КУпАП у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок.

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Відповідно до частини 1 статті 285 КУпАП повний текст постанови виготовлено 28 листопада 2022 року.

Суддя О.В. Попович