Справа № 541/2969/22
Номер провадження3/541/1143/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області О. В. Ситник, розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого , РНОКПП суду невідомий

за ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

24жовтня 2022 року о 01 год. 00 хв. в м. Миргород, вул. Б. Хмельницького, 8 ОСОБА_1 пошкодив паркан, нецензурно висловлювався, погрожував фізичною розправою, стукав по воротах мешканців вул. Б. Хмельницького, чим порушував громадський порядок та спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано, як вчинення правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

24жовтня 2022 року в м. Миргород, вул. Б. Хмельницького, 8 ОСОБА_1 не виконував законну вимогу, ігнорував попередження припинити правопорушення, чим чинив злісну непокору працівникам поліції. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано, як вчинення правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП.

Відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи зазначене необхідно об`єднати в одне провадження справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 : справу № 541/2970/22, провадження 3/541/1144/2022 про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, справу № 541/2969/22, провадження 3/541/1143/2022 про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП, з присвоєнням номеру справи № 541/2969/22, номеру провадження 3/541/1143/2022.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання, надав до суду заяву, відповідно до якої просить справу розглянути без його участі, свою вину визнає повністю, щиро розкаюється.

Згідно із ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 173 КУпАП особа підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція ст. 185 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків. Злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки.

Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Тобто, у відмові від обов`язкового виконання наполегливих, неодноразово повторених розпоряджень чи вимог поліцейського, або ж в непокорі, що виявляється в зухвалій формі, яка свідчить про прояв явної зневаги до органів та осіб, які охороняють суспільний порядок.

Статтею 62 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Як встановлено в абзаці другому пункту 7 Постанови Пленуму ВСУ №8 від 26.06.92р. "Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів", злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Таке саме тлумачення використав Конституційний Суд України в рішенні у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень статті 263 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 5 частини першої статті 11 Закону України "Про міліцію" (справа про строки адміністративного затримання) від 11 жовтня 2011 року № 1-28/2011 року, в якому також розкрито зміст «простої» непокори що означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Таким чином, із аналізу вказаних нормативно-правових актів слідує, що обов`язковими ознаками, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених, законних вимог чи розпоряджень працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків.

Крім повного визнання вини, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень підтверджена наступними дослідженими в судовому засіданні доказами: протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 435916 від 24.10.2022, серії ВАВ № 435917 від 24.10.2022; копією рапорта чергового Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області Данилейченка В. О. від 24.10.2022; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.10.2022; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 24.10.2022.

Суд встановив, що були вчинені адміністративні правопорушення, вину ОСОБА_1 у їх вчиненні доведено.

Суд вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення даного адміністративного правопорушення, та винуватість в ньому ОСОБА_1 ..

Таким чином, в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, оскільки він виражався нецензурною лайкою на вулиці міста , стукав у ворота домоволодіння та пошкодив паркан по вул.Богдана Хмельницького в нічний час , чим порушив громадський порядок і спокій громадян 24.10.2022 року та також є склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП, а саме: злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків 24.10.2022 року .

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з статтею 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Накладаючи адміністративне стягнення за вказані адміністративні правопорушення, суд враховує характер вчинених правопорушень, які відносяться до грубих порушень, які посягають на громадський порядок, а також на встановлений порядок управління, обставини справи, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності. Обставин, що обтяжують відповідальність судом не встановлені, обставини, що пом`якшують відповідальність: щире каяття.

При цьому суд накладає стягнення на ОСОБА_1 в межах санкції ст. 185 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши докази по справі судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень передбачених ст. 173, 185 КУпАП, вина останнього доведена в судовому засіданні, а отже він повинен нести відповідальність передбачену законом з врахуванням вимог ст. 36 КУпАП, беручи до уваги визнання у скоєному та щире каяття , суд вважає за можливе призначити покарання у виді штрафу у мінімальному розмірі - восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 136 гривень (сто тридцять шість гривень) 00 копійок.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою на яку накладено таке стягнення сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом. В зв`язку з вищенаведеним на вимогу п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню з правопорушника ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 % розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить на день розгляду справи 496 гривні 20 копійок.

Керуючись ст.ст. 40-1,173, 185, 221, 268, 283, 291, 294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати в одне провадження справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 : справу № 541/2970/22, провадження 3/541/1144/2022 про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, справу № 541/2969/22, провадження 3/541/1143/2022 про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП, з присвоєнням номеру справи № 541/2969/22, номеру провадження 3/541/1143/2022.

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень за ст. 173, ст. 185 КУпАП та піддати адміністративному стягненню із застосуванням ст. 36 КУпАП у виді штрафу у розмірі восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 136 гривень (сто тридцять шість гривень) 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 496 гривні 20 копійок (призначення платежу 22030106 Судовий збір; 26436309 (5), П.І.Б платника, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, н/р (IBAN) UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, код ЄДРПОУ суду 26436309 ).

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. В. Ситник