П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., за участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., адвоката Анрейчука О.М., розглянувши матеріали справи про порушення митних правил, які надійшли із Закарпатської митниці Держмитслужби, відносно

громадянина України ОСОБА_1 , ФОП « ОСОБА_1 », АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 від 20.05.1997р. Тячівський РВ УМВС, ідентифікаційний код НОМЕР_2 ,

за ч.1ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про порушення митних правил №0588/30500/22 12.06.2022 року о 15 год. 26 хв. в зону митного контролю митного поста "Тиса" Закарпатської митниці в напрямку «виїзд з України» прибув вантажний автомобіль марки „MAN TGX 18.460 р.н.з НОМЕР_3 під керуванням громадянина України ОСОБА_2 .

Згідно поданих до митного контролю водієм товаросупровідних документів, а саме CMR №446163, 446164 від 11.06.2022, інвойсів №64,65 від 11.06.2022 через митний кордон України в митному режимі «експорт» переміщується товар «Деталі (елементів: корпусів) щіток стругані букові», код згідно з УКТЗЕД в загальній кількості 32 пакети (палети), загальною вартістю 23368,17 Євро.

Зазначений вантаж слідував по МД типу ЕК10АА №UA305120/2022/003548, №UA305120/2022/003549 від 11.06.2022 року.

Відправником товару являється ФОП « ОСОБА_1 », АДРЕСА_1 , а одержувачами іноземне підприємство «Maier Haushaltspflege GmbH» (D-79713 Bad Sackingen, Trottacker 46 Germany / Німеччина) та іноземне підприємство «BUMAG EG» (08304 Schonheide/Erzgebirge, Hauptstrase, 174Німеччина).

Під час проведення, митного контролю товару виникли сумніви щодо відповідності частини переміщуваного товару, а саме: пакети (палети) №4,5,6,7,8,9,15, згідно інвойсу №64 та №1,2 згідно інвойсу №64, відомостям зазначених в товаросупровідних документах та митній декларації щодо класифікації товарів, у зв`язку з чим Управлінням БК та ПМП до Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД надіслано лист №7.7-20-03/18/4883 від 13.06.2022 щодо надання роз`яснення щодо класифікації товарів, що переміщуються відповідно до МД ЕК10АА №UA305120/2022/003548, №UA305120/2022/003549.

Відповідно до листа Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД №7.7-20-03/18/4883 від 13.06.2022, переміщуваний товар представляє собою пилені та стругані букові дощечки. За зовнішнім виглядом товар не підданий обробленню (до прикладу, скошення чи округлення країв, надання певної форми тощо). Класифікація лісоматеріалів розпиляних або розколотих уздовж, розділених на шари або лущених, струганих або неструганих, шліфованих або не шліфованих, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм розглядається в товарній позиції 4407.

Згідно з назвою товарної позиції до неї включається «Інструменти, оправи та ручки для інструментів з деревини, деревяні частини та ручки для мітел або щіток, шевські колодки та розтяжки для взуття. У пункті (4) пояснень до товарної позиції 4417 прописано, що до цієї товарної позиції включаються дерев`яні частини мітел або щіток. Цим заготовкам, обробленим або необробленим, надають форму мітел або щіток. Разом з тим, відповідно до пункту (b) пояснень до цієї товарної позиції не включаються лісоматеріали, лише розпиляні (наприклад, на блоки) для виготовлення виробів, включених до цієї товарної позиції, але які не мають вигляду заготовок (товарна позиція 4407).

Згідно з поясненням до товарної позиції 4407 «До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержіють під час обробки крає обрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри».

Відповідно до ст. 3 Закону України від 08.09.2005 року № 2860-IV «Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» - реалізація за межі митної території України в митному режимі експорту суб`єктами підприємницької діяльності лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, допускається за наявності сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів.

Обов`язковість подання Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій митному органу для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, запроваджено ст.3 Закону України від 08.09.05р. №2860-IV Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів і ПКМУ від 21.12.05р. №1260 Про затвердження Тимчасового порядку видачі сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій.

Сертифікати про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів видаються підприємствами - постійними лісокористувачами разом з товарно-транспортною накладною.

Право на експорт певної партії лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, має суб`єкт підприємницької діяльності, що отримав сертифікат про походження на відповідну партію лісо- або пиломатеріалів.

Тобто, у разі класифікації товарів за кодом УКТ ЗЕД подання Сертифікату про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій не вимагається, однак, у разі класифікації товарів за кодом УКТ ЗЕД 4407 подача Сертифікату про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій є обов`язковою.

Вартість товару «Пилені та стругані букові дощечки, товщиною 16,4 мм, шириною 46 мм, довжиною 497 мм.», пакети (палети) №4,5,6,7, згідно інвойсу №64 становить 2728,22 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.06.2022 становить 85648,10 грн., вартість товару «Пилені та стругані букові дощечки, товщиною 18,5 мм, шириною 68 мм, довжиною 239 мм.», пакети (палети) №8,9,15, згідно інвойсу №64 становить 2079,46 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.06.2022 становить 65281,32 грн., вартість товару «Пилені та стругані букові дощечки, товщиною 15 мм, шириною 39 мм, довжиною 360 мм.», пакети (палети) №1,2 згідно інвойсу №65 становить 1677,62 Євро, що згідно курсу НБУ станом на 12.06.2022 становить 52666,20 грн.

Таким чином, фізичною особою підприємцем громадянином України ОСОБА_1 вчинені дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підставу для переміщення в митному режимі „експорт товару «Деталі (елементів: корпусів) щіток стругані букові», код згідно з УКТЗЕД товаросупровідних документів, що містять неправдиві відомості щодо найменування та неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч.1 статті 483 Митного кодексу України.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Андрейчук О.М. заперечував проти обставин, викладених у протоколі про порушення митних правил та просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення з огляду на наступне.

Під час складання протоколу про порушення митних правил ФОП ОСОБА_1 надав пояснення, в яких наголошував, що є виробником, який спеціалізується на виготовленні щіток, дерев`яних блоків (колодок) для щіток і мітл на експорт переважно працює на внутрішній ринок, а також поставляє продукцію для провідних щіткових фабрик в Європі. Вважає висновок митниці щодо віднесення продукції до іншого коду продукції ніж зазначено в товаросупровідних документах помилковим, у підтвердження чого подав експертний висновок №К-406 від 22.06.2022, в якому підтверджено код продукції вказаний ним у відповідних документах.

Представник Закарпатської митниці ДМС Селеш О.Я. у судовому засіданні просив притягнути особу до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.483 МК України та застосувати адміністративне стягнення передбачене санкцією вказаної статті.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у ній докази, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу. Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом ознак, які характеризують дане діяння як адміністративне правопорушення і відрізняють його від інших правопорушень.

Склад адміністративного правопорушення включає: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Наведене указує на те, що до відповідальності за порушення митних правил може бути притягнута винна особа, яка вчинила відповідне правопорушення умисно або з необережності.

Диспозиція ч.1 ст.483 Митного кодексу України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, шляхом подання митному органу України, як підстави для його переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Отже, визначальним при прийнятті рішення про притягнення особи до відповідальності є наявність в її діях складу правопорушення.

З об`єктивної сторони порушення митних правил, передбачене ч.1 ст.483 МК України, проявляється у переміщенні або діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю і виражається у наступних формах: - використання спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або сховищ, що утруднюють виявлення цих товарів; - шляхом надання одним товарам вигляду інших; - подання органу доходів і зборів, як підстави для переміщення товарів, підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості встановленого місця, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно із УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Суб`єктивна сторона порушення митних правил, передбачена ч.1 ст. 483МК України, характеризується умислом.

Відповідно до вимог частини 1 статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина 1 статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини 6 статті 257 МК України, умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно статті 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно частин 1-5 статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту наведених вище норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (далі - Постанова №428).

Пунктом 2, 3 Постанови №428 передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 року №674-IX (далі - Закон №674-IX), згідно статті 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Як додаток до Закону № 674-IX визначені Основні правилами інтерпретації УКТЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

Отже, відправником при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Для митного оформлення декларантом були подані наступні товаросупровідні документи: CMR №446163, 446164 від 11.06.2022, інвойси №64,65 від 11.06.2022.

Згідно з контрактом №2 від 31.05.2021 укладеним з Приватним підприємцем ОСОБА_3 (продавець) та фірми «Maier Haushalspflege GmbH, Федеративна республіка Німеччина (покупець), який доданий до протоколу про порушення митних правил, предметом контракту є корпуси щіток (стругані, букові) і держаки для щіток, які виготовляються у відповідності з наданими покупцем зразками та кресленнями.

Згідно з контрактом №2 від 11.01.2021, укладеним з ФОП ОСОБА_4 (продавець) та фірмою «Bumag eG», Німеччина, предметом цього договору (контракту) є букові заготовки для швабр, різної ширини, товщиниі довжиною від 0,007м. до 1,50м.

Також в матеріалах справи міститься опис технологічного процесу по виготовленню дерев`яних блоків для щіток на виробництві ФОП ОСОБА_1 .

У товаросупровідних документах CMR №446163, 446164 від 11.06.2022, інвойсах №64,65 від 11.06.2022 вказано, що через митний кордон України в митному режимі «експорт» переміщується товар «Деталі (елементів: корпусів ) щіток стругані букові», код згідно з УКТЗЕД в загальній кількості 32 пакети (палети), загальною вартістю 23368,17 Євро.

Зазначений вантаж слідував по МД типу ЕК10АА №UA305120/2022/003548, №UA305120/2022/003549 від 11.06.2022 року.

Відправником товару являється ФОП « ОСОБА_1 », АДРЕСА_1 , а одержувачами іноземне підприємство «Maier Haushaltspflege GmbH» (D-79713 Bad Sackingen, Trottacker 46 Germany / Німеччина) та іноземне підприємство «BUMAG EG» (08304 Schonheide/Erzgebirge , Hauptstrase, 174Німеччина).

Код товару згідно з УКТ ЗЕД вказаний відправником у товаросупровідних документах також підтверджується долученим до матеріалів справи експертним висновком Закарпатської торгово-промислової палати №К-406 від 22.06.2022 відповідно до якого партія частин корпусів щіток та швабр (стругані букові) різної товщини, ширини та довжини, що поставляється на експорт відноситься до товарної групи 44 «Деревина і вироби з деревини; деревне вугілля» товарної позиції 4417 пунк (4) «дерев`яні частини мітел або щіток» та відповідають коду за УКТ ЗЕД, що у свою чергу відповідає задекларованому.

Отже, було внесено достовірні відомості щодо найменування товарів, їх ваги, кількості, коду товару згідно з УКТ ЗЕД, митної вартості.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (ст.486 МК України). Згідно ст. 487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суду не надано достатніх, належних, достовірних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.483 МК України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 МК України, а тому провадження у справі підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст.247 КУпАП, ч.1 ст. 483, ст. 487 МК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.483МКУкраїни закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучений товар відповідно до протоколу пропорушення митних правил від 14.06.2022року №0588/30500/21, а також документи повернути ОСОБА_1 або уповноваженій ним особі.

Постанова суду у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник