Справа № 206/2830/22
Провадження № 3/206/1314/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Дерця В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді водія М`ясокомбінат Ювілений, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

за участю особи, відносно якої складено протокол: ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №552171 від 10.09.2022 вбачається, що 10.09.2022 о 20 год.00 хв. в м. Дніпро, Самарський район, вул.Голосіївська, біля буд. 2 гр. ОСОБА_1 перебуваючи в п`яному вигляді висловлювався нецензурною лайкою на адресу перехожих та поліцейських, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП. В судовому засіданні особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , вину у інкримінованому йому адміністративному правопорушенні не визнав в повному обсязі та суду показав наступне. 10.09.2022 у вечірній час доби він повертався додому з гаража по вул. Голосіївській біля буд. 2. В цей час його зачепила автівка, водій вказаної автівки він себе неадекватно у зв`язку з чим він викликав поліцію. Коли на місці приїхали співробітники поліції, вони почали у дружній формі спілкуватися з водієм вказаної автівки з чого він зрозумів, що вони знайомі один з одним. Він запитав у співробітників поліції, чи будуть вони оформлювати відносно вказаного водія протокол про адміністративне правопорушення за скоєння ним ДТП, на що останні нічого не відповіли. Після чого, почали казати, що це саме він винен, в тому, що на нього здійснила наїзд автівка, оскільки він йшов по вулиці та склали відносно нього протокол за ст. 173 КУпАП України.

Су заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши письмові докази у справі, вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАПз таких підстав.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно дост.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Встановлено ОСОБА_1 , що інкримінується склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядокі спокій громадян.

Обєктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядокі спокій громадян. Субєктом правопорушення можуть бути особи, яким виповнилося 16 років. Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загально прийнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії серії ГП №552171 від 10.09.2022 вбачається, що 10.09.2022 о 20 год.00 хв. в м. Дніпро, Самарський район, вул. Голосіївська, біля буд. 2 гр. ОСОБА_1 перебуваючи в п`яному вигляді висловлювався нецензурною лайкою на адресу перехожих та поліцейських, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто як вбачається з вказаного протоколі у гр. ОСОБА_1 був наявний хуліганський мотив, однак дані обставини не встановлені в судовому засіданні, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які відомості, щодо потерпілих на адресу яких ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, пояснення свідків, які безпосередньо були присутніми під час вчинення останньою дій вказаних у протоколі та можуть стверджувати вчинення ним вказаного адміністративного правопорушення, та в подальшому спростували або підтвердили обставини на які посилається ОСОБА_1 .

Окрім того, як зазначив, в судовому засіданні ОСОБА_1 , саме він викликав співробітників поліції, оскільки водій автівки здійснив на нього наїзд, вказана обставини під час судового розгляду вказана обставина органами поліції спростована не була. Крім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 знаходився з ознаками алкогольного сп`яніння, але вказана обставина не підтверджена жодним доказом та є припущенням співробітників поліції, оскільки не знайшла свого підтвердження під час судового розгляду.

Частиною першою ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Будь-яких доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

У вирішенні питання про справедливий судовий розгляд ЄСПЛ, застосовує концепцію «плодів отруєного дерева», тобто оцінку допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно. Отже відповідно, до цього принципу, будь які рішення, що прийняті на основі недопустимих доказів є також такими, що не відповідають вимогам Закону.

Крім того, згідно з практикою Європейського суду з прав людини суд вправі обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення у справі «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року).

Частиною 3 статті 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь обвинуваченої особи.

Згідност.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173,221,283,284,285,287-289 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В.Поштаренко