Провадження №3/712/3290/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Проньки В.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Золотоноша, громадянки України, яка не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ № 333941 від 03.11.2022 відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 160 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якого 03.11.2022 приблизно о 14 год. гр. ОСОБА_1 за адресою: м. Черкаси, вул. Г.Момота, 1, здійснювала торгівлю з рук у невстановленому місці.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

При підготовці справи до розгляду в порядку ст. 278 КУпАП судом було встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та підлягає поверненню з наступних підстав.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та один із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 03.11.2022 приблизно о 14 год. за адресою: м. Черкаси, вул. Г.Момота, 1, здійснювала торгівлю з рук у невстановленому місці, чим порушила вимоги ч.1 ст. 160 КУпАП.

З диспозиції ч. 1 ст. 160 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням є торгівля з рук у невстановлених місцях, за вчинення якого передбачена відповідальність у виді штрафу у розмірі від одного до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів торгівлі або без такої.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП полягає у здійсненні торгівлі, тобто процесу обміну товарами та грошима.

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо отримання ОСОБА_1 грошей від продажу товарів, які відповідно до санкції ч. 1 ст. 160 КУпАП повинні бути конфісковані у разі визнання її винною у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення.

Вищезазначене виключає об`єктивну сторону даного адміністративного правопорушення та унеможливлює його склад.

У порушення ст. 251 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення не додано пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків вчиненого правопорушення.

Крім того у протоколі некоректно вказано час вчинення адміністративного правопорушення та відсутній підпис особи, що притягається до адміністративної відповідальності, що є порушенням ст. 256 КУпАП.

Згідно з ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В рішенні ЄСПЛ «Карелін проти Російської Федерації» (KARELIN v. RUSSIA), заява № 926/08, остаточне від 06.03.2017, суд дійшов висновку, що суддя не може самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже це становитиме порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Вищезазначені недоліки, допущені при складенні та оформленні адміністративного матеріалу, позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення. Таким чином, надані до суду матеріали унеможливлюють прийняття законного, обґрунтованого та мотивованого рішення у справі.

При виявленні недоліків в протоколі чи інших матеріалах, які перешкоджають або роблять неможливим об`єктивний розгляд справи, особа, що проводить підготовку до його розгляду, повертає ці матеріали органу, що порушив адміністративне провадження.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за №14 від 23 грудня 2005 року визнано правильною практику судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без дотримання вимог, передбачених ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Крім того, врахована позиція ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладена у п.12 Постанови Пленуму від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справі справ про адміністративні правопорушення», згідно якої норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу, вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

З огляду на викладене, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 160 КУпАП слід повернути до Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, для усунення недоліків та приведення його у відповідність до вимог чинного КУпАП.

Керуючись ст. 254, 256, 268, 279 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 160 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для усунення недоліків.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: В.В. Пронька