Справа № 132/2345/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2022 р. року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В. розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, учениці 4 курсу ДНЗ Гущинецьке ВПУ, зареєстрованої і фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

за ст. 173 КУпАП,

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №626960 від 24.09.2022, 11.09.2022 о 18 год 30 хв ОСОБА_1 в с. Польова Лисіївка по вул. Незалежності висловлювалася нецензурною лайкою, тягнула за волосся ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 обставини викладені у протоколі про адміністративне правопорушення не заперечила, однак вини у дрібному хуліганстві не визнала і пояснила, що 11.09.2022 біля 18:30 год вона разом із своєю матір`ю ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , знаходилися на вул. Незалежності с. Польова Лисіївка, очікували череду корів. В цей час до них підійшли ОСОБА_2 , її хлопець ОСОБА_6 . При цьому ОСОБА_7 , з якою вона з літа цього року перебувають у неприязних стосунках, підійшла до їх компанії і сказала її матері ОСОБА_3 закрити рота своїй дочці, тобто їй ОСОБА_1 і почала висловлюватися нецензурною лайкою. Між матір`ю і ОСОБА_2 виникла обопільна суперечка, в ході якої вони ображали одна одну, а вона ( ОСОБА_1 ) у їх розмову не втручалася, стояла збоку. Проте, коли ОСОБА_2 почала ображати її ( ОСОБА_8 ) брата, який загинув влітку на війні, у неї увірвався терпець, вона підбігла до ОСОБА_2 , схопила за волосся, висловлюючись при цьому нецензурною лайкою. В свою чергу, ОСОБА_2 також висловлювалася нецензурною лайкою. Потім вона відпустила ОСОБА_2 і вони розійшлися.

Неповнолітня ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи допитаною у судовому засіданні в присутності своєї матері ОСОБА_9 , пояснила, що з літа цього року перебуває у неприязних стосунках з ОСОБА_1 , яка розповсюджує щодо неї відомості, які не відповідають дійсності та порочать її честь і гідність. Ввечері 11.09.2022 після 18 години вона із своїм хлопцем ОСОБА_10 та подругою ОСОБА_11 прийшли в центр АДРЕСА_2 , щоб забрати корову з череди. Там вона побачила ОСОБА_1 , яка стояла із своєю матір`ю ОСОБА_12 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Тому вона підійшла до них і сказала матері ОСОБА_1 , щоб та закрила своїй дочці рота. У відповідь на це ОСОБА_13 повела себе агресивно, намагалася вдарити її парасолькою та стала висловлюватися нецензурною лайкою. В ході суперечки вона також один раз висловилася нецензурною лайкою і в цей час до неї ззаду підбігла ОСОБА_14 , яка схопила її за волосся та почала висловлюватися нецензурною лайкою. Після цього ОСОБА_11 намагалася вдарити ОСОБА_1 , внаслідок чого остання відпустила її волосся і вони розійшлися.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_9 , мати неповнолітньої ОСОБА_2 , пояснила, що коли 11.09.2022 після 19 год вечора вона повернулася додому, то її дочка повідомила про те, що коли остання в центрі села забирала корову з череди, то її побили сусіди ОСОБА_1 та її мати ОСОБА_3 . З приводу цього вона ( ОСОБА_9 ) звернулася з відповідною заявою в поліцію.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб.

При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №626960 від 24.09.2022, 11.09.2022 о 18 год 30 хв ОСОБА_1 в с. Польова Лисіївка по вул. Незалежності висловлювалася нецензурною лайкою, тягнула за волосся ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

До протоколу додані: заява ОСОБА_9 від 11.09.2022; письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_15 , неповнолітньої ОСОБА_16 , неповнолітньої ОСОБА_17 ; рапорт поліцейського про подію; складений 29.09.2022 інспектором з ЮП СП Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області Моргуном С.В. довідка «Про результати розгляду звернення ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 »; повідомлення заступника начальника відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області-начальника СВ М. Білаша від 11.09.2022 про відсутність підстав для внесення відомостей в ЄРДР за зверненням ОСОБА_9 від 11.09.2022 зареєстрованому в ЄО за №4388.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. За змістом ст. 279 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Разом з цим, у протоколі, складеному щодо ОСОБА_1 , не відображено в повному обсязі об`єктивну сторону правопорушення, що їй інкримінується, оскільки не зазначено і не розкрито в чому полягало порушення нею громадського порядку і спокою громадян, та наслідки цього порушення, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП України.

Інспектором з ЮП СП відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області Моргуном С.В. при складанні протоколу про адміністративне правопорушення формально зазначено об`єктивну сторону правопорушення, не встановлено потерпілих осіб, тобто наведені недоліки протоколу є істотними та свідчать про формальність та неконкретність зафіксованого щодо ОСОБА_1 правопорушення.

В той же час, під час розгляду справи ОСОБА_1 пояснювала, що перебуває з ОСОБА_2 в неприязних сусідських відносинах, проте заперечувала подію вчиненого правопорушення та вказала, що ініціатором конфлікту стала сама ОСОБА_2 , яка затіяла суперечку з її ( ОСОБА_8 ) матір`ю, в ході якої одна одну ображали нецензурною лайкою, а коли ОСОБА_2 стала ображати загиблого на війні брата ОСОБА_1 , то у відповідь на неправомірну поведінку ОСОБА_2 , ОСОБА_1 дійсно схопила її за волосся, висловлюючись при цьому нецензурною лайкою.

Ці показання ОСОБА_1 узгоджуються з іншими доказами у справі, зокрема відомостями, які містяться в рапорті поліцейського про подію зареєстрованому в ЄО 11.09.2022 за №4388, згідно якого заявниця ОСОБА_9 повідомила, що в с. Польова Лисіївка відома дівчина нанесла тілесні ушкодження неповнолітній дочці заявниці, швидкої медичної допомоги не потребують, конфлікт триває довгий час.

Крім того, сама неповнолітня ОСОБА_2 підтвердила наявність тривалих неприязних стосунків з ОСОБА_1 і що саме вона ( ОСОБА_2 ) 11.09.2022 стала ініціатором конфлікту, який виник між нею з однієї сторони та ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_3 другої сторони.

Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03 липня 2019 року за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).

Крім того, згідно п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Фактичні обставини справи, встановлені судом на підставі відомостей, зафіксованих у протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього письмових документів, а також в ході судового засідання, свідчать про те, що між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 склались неприязні стосунки, які мали місце і до подій, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а дії ОСОБА_1 були зумовлені саме особистою неприязню до ОСОБА_2 та її неправомірні дії щодо членів сім`ї ОСОБА_8 , а не хуліганським мотивом.

Крім того, суд не знайшов підтвердження тому, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на порушення громадського порядку чи дійсно порушили громадський порядок. Навпаки, під час розгляду справи встановлено, що ініціатором конфлікту стала сама ОСОБА_2 .

Таким чином, дослідивши зазначені обставини, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 умислу на порушення громадського порядку та хуліганського мотиву, тобто бажання проявити неповагу до суспільства, показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Інкриміновані ОСОБА_1 дії не містять усіх обов`язкових ознак складу правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а тому відсутній і склад адміністративного правопорушення в цілому.

При цьому суд зважує на загальноприйнятий європейський стандарт доказування «поза розумним сумнівом», сформульований у рішеннях ЄСПЛ, зокрема від 14 лютого 2008 року у справах «Кобець проти України» (п.43) та «Авшар проти Туреччини» (п. 282), «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо про Іспанії» від 6 грудня 1998 року; доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

У справі "Малофєєва проти Росії" Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само, не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, повинна бути доведена органом, який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватись на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п.1 ст. 247, ст.ст.173,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

постановила:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С. В. Ставнійчук