справа № 361/3623/22
провадження № 3/361/2563/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 листопада 2022 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Дутчак І.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу серії ВАБ № 759639 від 02 серпня 2022 року, 27 липня 2022 року о 09.40 год. ОСОБА_1 , вчинив хуліганські дії відносно свого сусіда ОСОБА_2 , а саме висловлювався у бік останнього грубою нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності у суді свою вину у інкримінованому йому правопорушенні не визнав та суду пояснив, що він проживає за адресою АДРЕСА_2 , та поряд з ним, у сусідньому будинку по цій же вулиці, проживає ОСОБА_2 , який 27 липня 2022 року о 09.40 год. почав стукати у вікно, вживаючи нецензурну лайку та викликав його на з`ясування стосунків. Вийшовши у спільний двір, ОСОБА_3 . Накинувся на нього з металевим загостреним начільником та обороняючись він вирвав цей предмет з рук ОСОБА_2 і викинув за паркан. Внаслідок чого між ним та ОСОБА_2 зав`язалася сутичка.

Потерпілий ОСОБА_3 у суді пояснив, що його сусід ОСОБА_1 напередодні ввечері ображав нецензурною лайкою його матір ОСОБА_4 , тому з метою її захисту він зранку 27 липня 2022 року прийшов під будинок ОСОБА_1 для з`ясування стосунків.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

У ст. 1 КУпАП встановлено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом ст. ст. 245, 251 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно із ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини? суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішення Європейського суду з прав людини Надточій проти України? (рішення від 15 травня 2008 року, заява № 7460/03) Суд зазначив, що правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні кримінальному обвинуваченню у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Разом із тим, має бути дотримана процедура складання протоколу про адміністративне правопорушення.

За змістом ст. ст. 254, 255 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

Із наведеного слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи адміністративного правопорушення, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Суд не має права у постанові за підсумками розгляду адміністративних матеріалів щодо притягнення особи до відповідальності вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначалися у протоколі про адміністративне правопорушення, адже у цьому випадку суд виходить за межі своєї компетенції, якою згідно із вимогами ст. ст. 213, 221 КУпАП є лише розгляд справи.

У ст. 280 КУпАП встановлено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Особі, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення дрібне хуліганство, відповідальність за яке, передбачена ст. 173 КУпАП.

У ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, що тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення? № 2899-IV від 22 вересня 2005 pоку).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 759639 від 02 серпня 2022 року та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався в бік сусіда ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

У судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є сусідами, склалися неприязні стосунки, що вбачається із їх пояснень та досліджених матеріалів справи.

Отже, на ґрунті особистих тривалих неприязних відносин, пов`язаних з проживанням по-сусідські та користуванням прибудинковою територією, між ними триває конфлікт, що підтверджується їх письмовими поясненнями та поясненнями наданими у суді.

Суд вважає, що зазначені 27 липня 2022 року у протоколі події, у даному випадку, виникли через існування непорозумінь та тривалого конфлікту між сусідами, а не з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та виходить за межі кваліфікації визначеною ст. 173 КУпАП.

Також судом достовірно встановлено, що підтвердили і особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 і потерпілий ОСОБА_3 , що подія, яка зазначена у протоколі серії ВАБ № 759639 від 27 липня 2022 року відбувалася на подвір`ї домогосподарства, у якому проживає ОСОБА_1 , що, відповідно до законодавства, не є громадським місцем та що дії, які інкримінуються ОСОБА_1 призвели до порушення спокою громадян та громадського порядку, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження. Будь-яких доказів на підтвердження зазначеного протокол серії ВАБ № 759639 від 02 серпня 2022 року та додані до нього матеріали не містить. Письмові пояснення були відібрані лише у ОСОБА_4 матері ОСОБА_2 , тобто у зацікавленої особи та у якої неприязні стосунки з ОСОБА_1 . Інші сусіди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо події та які могли підтвердити, що дії ОСОБА_1 порушили громадський порядок і спокій громадян у громадському місці, опитані не були.

Нормами законодавства встановлено, що формулювання суті адміністративного правопорушення повинно бути чітким і конкретним із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Постанова суду про притягнення до адміністративної відповідальності, згідно із ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і беззаперечних доказах.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У рішеннях від 30 травня 2013 року у справі № 36673/04 Малофєєва проти Росії? та від 20 вересня 2016 року у справі № 926/08 Карелін проти Росії?, Європейський суд з прав людини вказав, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 27 липня 2022 мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів, а тому суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, адміністративна справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 221, 247, 254, 256, 279, 283 285 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Дутчак І. М.