Справа № 541/2408/22
Номер провадження3/541/956/2022
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Дністрян О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, пенсіонерку, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

-у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

03.10.2022р. до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшов адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАВ №432234 від 30.08.2022 року: 30 серпня 2022 року о 20 год. 10 хв. в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 погрожувала залізним цепом ОСОБА_2 , тим самим пошкодила хвіртку забору, тим самим порушувала спокій сусідів. Чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у скоєному не визнала та пояснила, що з сусідами у неї вже тривалий час склались неприязні стосунки. 30.08.2022р. вона виявила, що в неї відсутній замок на воротах та припустила, що це вкрали сусіди, через що у них виник конфлікт, під час якого ОСОБА_3 їй приснула в обличчя невідому рідину, а вона вдарила цепом по хвіртці.

Захисником адвокатом Степаненко О.В. подано письмові заперечення на протокол про адміністративне правопорушення від 30.08.2022р., в якому зазначила, що ОСОБА_1 свою вину не визнає, крім того, вважає, що відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки неприязні відносини з сусідами по домоволодінню тривають з 2014 року та пов`язані зі спірними питаннями щодо користування сім`ї ОСОБА_4 земельною ділянкою, що належить на праві власності ОСОБА_1 .. Конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і членами її родини був викликаний особистими тривалими неприязними відносинами між ними, що підтверджується самою потерпілою, при цьому в діях ОСОБА_1 відсутній умисел на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі не встановлено. Окрім того, просить звернути увагу суду, що конфлікт виник в межах домоволодіння ОСОБА_1 , що не є громадським місцем в розумінні закону, а є приватною власністю останньої, при цьому про нецензурні висловлювання взагалі не йде мова. Просила закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні захисник свої заперечення підтримала та просила закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що у них з сусідкою ОСОБА_1 склались неприязні відносин, вже декілька років відбуваються конфлікти. 30.08.2022р. сусідка прийшла до них та звинуватила, що вони начебто вкрали замок з воріт, висловлювалась нецензурною лайкою та вдарила цепком по хвіртці калитки, чим завдала матеріальну шкоду.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що потерпіла ОСОБА_6 є її матір`ю. У їх сім`ї з ОСОБА_1 виникли тривалі неприязні відносини. Також пояснила, що 30.08.2022р. вона прийшла з роботи, сиділа на порозі, а ОСОБА_1 відчинила калитку і нецензурно почала висловлюватися і кричати «де мій замок?». Потім вийшла її мати ОСОБА_6 , а ОСОБА_7 почала махати цепком. Зазначила, що ця ситуація відбувалась безпосередньо у дворі, не у громадському місці, ОСОБА_7 висловлювалась лайкою тільки на їх адресу, відбувалась сварка між сусідами.

Допитана в судовому засідання свідок ОСОБА_8 пояснила, що ОСОБА_2 є її донькою. Також зазначила, що знає ОСОБА_7 , у них неприязні відносини. Пояснила, що у її доньки та ОСОБА_7 неприязні відносини вже близько п`яти років, остання обзиває її доньку. Вона не була присутня при конфлікті 30.08.2022р., все знає зі слів доньки та онука.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що має з ОСОБА_7 неприязні відносини вже багато років. Потерпіла ОСОБА_2 є його співмешканкою. Також пояснив, що стосовно зазначеної події, він був неподалік, ОСОБА_7 вчинила сварку через те, що вони нібито вкрали замок та стала вимагати, щоб його повернули, почала погрожувати, махати цепком біля голови ОСОБА_6 . Вони випхали ОСОБА_7 з земельної ділянки, але остання почала бити цим ланцюгом. Зазначив, що між ними вже багато років відбуваються конфлікти, і цей конфлікт був на території приватного домоволодіння.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та її захисника, потерпілої, свідків, дослідивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ст.ст. 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним здійснене в протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України, №10 від 22.12.2006 року «Про

судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Згідно матеріалів справи та пояснень, наданих в судовому засіданні, вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші, обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, в тому числі, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Складання протоколу це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень ст. 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

Оскільки, в судовому засіданні встановлено, що сварка між особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_10 та ОСОБА_2 відбувалася не з хуліганських мотивів, а така виникла на ґрунті особистих неприязних відносин, тому вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки дрібного хуліганства, так як громадський порядок чи спокій громадян остання не порушувала.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно зі ст. 62 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки суд повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності поза розумним сумнівом, вважаю, що за цим стандартом доказування не було доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Виходячи із вищезазначеного, суд приходить до висновку про відсутність складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 221, 247, 283-285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого за ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. М. Дністрян