Справа 127/399/22
№ 3/688/179/22
Постанова
іменем України

30 листопада 2022 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березюк Н.П., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , громадянина України, перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 19 квітня 20152 року ЦВМ Дзержинського РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області

за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:
Формулювання доведеного обвинувачення, стаття закону про адміністративну відповідальність, за якою кваліфіковано дії особи.
01 грудня 2021 року о 01 год. 45 хв. ОСОБА_1 по вул. Залізничній в м. Шепетівка Хмельницької області, поблизу залізничного вокзалу, керував автомобілем марки «Renault Laguna», державний номерний знак НОМЕР_3 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння проводився у встановленому законом порядку черговим лікарем КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня». Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.2.9 (а) Правил дорожнього руху України та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії.
20 грудня 2021 року Шепетівським РУП ГУНП в Хмельницькій області матеріали про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 надсилалися до Вінницького міського суду для розгляду за місцем проживання особи, яка притягується до відповідальності.

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 01 лютого 2022 року справу направлено до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області для розгляду по суті.

07 лютого 2022 року справа надійшла до Шепетівського міськрайонного суду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 лютого 2022 року справу передано для розгляду судді Березюк Н.П.

10 березня 2022 року, 14 квітня 2022 року, 18 травня 2022 року, 07 липня 2022 року, 03 серпня 2022 року, розгляд справи відкладався за клопотанням особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який подавав заяви про відкладення розгляду справи, оскільки не мав можливості приймати участь в судових засіданнях у зв`язку з тим, що приймає участь у відбитті збройної агресії РФ проти України.

21 вересня 2022 року розгляд справи відкладено на 21 жовтня 2022 року у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікувальній реабілітації після поранення.

21 жовтня 2022 року розгляд справи відкладено на 17 листопада 2022 року, а в подальшому на 30 листопада 2022 року за клопотанням ОСОБА_1 , який подав заяви про відкладення розгляду справи, оскільки не мав можливості приймати участь в судових засіданнях у зв`язку з тим, що приймає участь у відбитті збройної агресії РФ проти України.

Позиція сторони захисту.
Згідно із ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до вимог ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄСПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співвставити їх з матеріалами судової справи.

Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У рішенні ЄСПЛ «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Питання про порушення ст.7 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Суд зазначає, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив, протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами. Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

ОСОБА_1 як особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та направлення складених матеріалів до суду, в судові засідання 10 березня 2022 року, 14 квітня 2022 року, 18 травня 2022 року, 07 липня 2022 року, 03 серпня 2022 року, 21 вересня 2022 року, 21 жовтня 2022 року, 17 листопада 2022 року та 30 листопада 2022 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, своїм процесуальним правом не скористався, заяв про розгляд справи у його відсутності суду не надав, своєї позиції щодо обставин вчинення інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП суду не висловив. Неодноразові заяви ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи суд розцінює як такі, що направлені на затягування розгляду справи, з метою ухилення від адміністративної відповідальності.

Враховуючи, що умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд визнав можливим справу розглянути без участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки перешкод для такого розгляду, визначених ч.3 ст.268 КУпАП, не має.

Докази на підтвердження встановлених судом обставин.
Винуватість ОСОБА_1 у керуванні транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння та у порушенні п.2.9 (а) Правил дорожнього руху підтверджується зібраними та дослідженими у суді доказами та процесуальними документами.

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №486673 від 01 грудня 2022 року, який складено уповноваженою особою з дотриманням вимог щодо складання протоколу та відомостей, які мають міститися у протоколі, зафіксовано факт керування ОСОБА_1 автомобілем марки «Renault Laguna», державний номерний знак НОМЕР_3 , 01 грудня 2021 року о 01 год. 45 хв. в стані алкогольного сп`яніння.

Висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, складеного 01 грудня 2021 року лікарем КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» ОСОБА_2 встановлено, що 01 грудня 2021 року о 02 год. 10 хв. ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння з результатом 1,18 ‰,

Письмовою заявою ОСОБА_1 від 01 грудня 2021 року на ім`я т.в.о. начальника Шепетівського РУП підтверджено факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом під час дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 01 грудня 2021 року близько 01 год. 45 хв. поблизу залізничного вокзалу по вул. Залізничній в м. Шепетівка. Даною заявою ОСОБА_1 підтвердив, що ДТП відбулась з його власної необережності, просив по даному факту перевірку не проводити, оскільки претензій ні до кого не має.

Відеозаписами події, що мала місце 01 грудня 2021 року близько 01 год. 45 хв. за участю водія ОСОБА_1 , які містяться на диску, долученому до матеріалів про адміністративне правопорушення, зафіксовано факт огляду працівниками поліції на місці дорожньо-транспортної пригоди автомобіля марки «Renault Laguna», державний номерний знак НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_1 та виявлення на ньому механічних пошкоджень. ОСОБА_1 пояснив працівникам поліції, що ДТП сталась в результаті того, що автомобіль «занесло», а не у зв`язку з тим, що напередодні він вживав коньяк, оскільки він почуває себе добре.

Крім того, зафіксовано факт проходження ОСОБА_1 освідування на визначення стану сп`яніння в медичному закладі, з результатом 1,18‰, здійсненого за направленням поліцейського Шепетівського РУП. При цьому, ОСОБА_1 пояснював працівникам поліції, що вдень вживав коньяк, однак на даний час перебуває в адекватному стані.

Згідно даних свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу марки «Renault Laguna», державний номерний знак НОМЕР_3 , автомобіль належить ОСОБА_1 ..

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 отримував посвідчення водія, видане ВРЕР (м. Шепетівка) (6807) серії НОМЕР_4 , що підтверджується даними витягу ІП НП

Мотиви суду щодо доведення обвинувачення.
Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно зі ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Положеннями ч.1 статті 130 КУпАП визначено декілька діянь, які утворюють об`єктивну сторону зазначеного правопорушення.

Пункт 1.3 ПДР України передбачає, що учасники дорожнього руху зобов`язанні знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил.

У п.1.9 ПДР України встановлено, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Обов`язки та права водіїв механічних транспортних засобів визначені розділом 2 Правил дорожнього руху України.

Відповідно до п.2.9 (а) Правил дорожнього руху водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідальність за невиконання п.2.9(а) Правил дорожнього руху України передбачена ч.1 ст.130 КУпАП. Зокрема, адміністративна відповідальність за цією нормою закону передбачена: за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до ст.266 КУпАП особи, які керують транспортними засобами, і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного сп`яніння, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами, та оглядові на стан алкогольного сп`яніння.

Огляд водія на стан алкогольного сп`яніння проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення.

У разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.

Судом встановлено, що 01 грудня 2021 року о 01 год. 45 хв. ОСОБА_1 по вул. Залізничній в м. Шепетівка Хмельницької області, поблизу залізничного вокзалу, керував автомобілем «Renault Laguna», державний номерний знак НОМЕР_3 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння проводився у встановленому законом порядку черговим лікарем КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня», що зафіксовано із застосуванням технічного засобу відеозапису.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять відомостей про те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки, або не погоджувався з його результатом.

Суд зауважує, що відсутність у справі таких відомостей не свідчить про порушення порядку проведення огляду особи на стан алкогольного сп`яніння, встановленого ст.266 КУпАП.

Так, наявність підстав для проведення огляду на стан сп`яніння підтверджено відеозаписами подій 01 грудня 2021 року після 01 год. 45 хв. за участю водія ОСОБА_1 , котрий на запитання працівників поліції про наявність у нього такої ознаки, як різкий запах алкоголю, підтвердив факт вживання коньяку напередодні ДТП.

Сам огляд особи на стан алкогольного сп`яніння здійснено у КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня», включеному до Переліку закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення такого огляду, затвердженого відповідним управлінням Хмельницької обласної державної адміністрації. Огляд особи проведено о 02 год 10 хв, тобто не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд особи та складання висновку за результатами огляду проведено у присутності поліцейського з результатом 1,18 проміле, що виключає обґрунтовані сумніви щодо відсутності у ОСОБА_1 стану алкогольного сп`яніння під час керування ним транспортним засобом.

Суд зазначає, що керуючи транспортним засобом, водій зобов`язаний дотримуватися Правил дорожнього руху, зокрема вимог п.2.9 (а) ПДР, яким заборонено керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Не виконавши вимоги п.2.9(а) ПДР, ОСОБА_1 підлягає адміністративній відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП.

Європейський суд з прав людини у рішенні, ухваленому 29 червня 2007 року у справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства», зазначає, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

ОСОБА_3 є військовослужбовцем, відповідно до ст.15 КУпАП за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху повинен нести адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Судом не встановлено обставин, що виключають адміністративну відповідальність ОСОБА_4 , передбачених ст.17 КУпАП.

Суд зазначає, що ні під час розмови з працівниками поліції, які оглядали автомобіль після ДТП, ні під час проведення огляду на стан сп`яніння у закладі охорони здоров`я, ні під час розгляду справи в суді, ОСОБА_1 не заперечував факту керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, також не повідомляв відомостей про вживання спиртних напоїв після дорожньо-транспортної пригоди, навпаки, згідно його пояснень, зафіксованих на відеозаписах, - вживав коньяк протягом дня, що передував події, тому його стан адекватний, він почувається добре. За викладених обставин дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані, як керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння - за ч.1 ст.130 КУпАП, за що він повинен нести адміністративну відповідальність.

Мотиви призначення стягнення.
Суд зазначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником так і іншими особами.

Призначаючи стягнення, суд враховує, що санкція частини 1 ст.130 КУпАП не передбачає альтернативного стягнення, а тому ОСОБА_1 необхідно обрати стягнення у виді штрафу з позбавленням права керування транспортними засобами.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 130 ч.1, 286-285 КУпАП,-

постановив:
ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення і застосувати до нього стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить17 000 (сімнадцять тисяч) грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп. судового збору.

Постанову суду звернути до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК