Справа № 538/1711/22
Провадження № 3-зв/538/2/22

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.12.2022 року м. Лохвиця

Лохвицький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді - Цімботи Л.Г., за участю секретаря судового засідання - Дугніст А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Лохвицького районного суду Полтавської області Зуб Тетяни Олексіївни по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП,

в с т а н о в и в:

У провадженні Лохвицького районного суду Полтавської області знаходиться справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 29.11.2022 р., суддею, який має розглядати вищевказане провадження, визначено суддю Зуб Т.О.

29.11.2022 р. в судовому засіданні по цій справі, яке було розпочато о 13 год 49 хв ОСОБА_1 заявив судді Зуб Т.О. відвід, мотивуючи тим, що не довіряє судді.

На розгляд заяви про відвід з`явився ОСОБА_1 , суддя Зуб Т.О. повідомлялася про час та місце розгляду заяви про відвід.

В засіданні ОСОБА_1 щодо заявленого відводу пояснив, що висловив недовіру судді Зуб Т.О. тому, що нею не було об`єктивно оцінено докази по справі, вона не розібралася в справі, визнала його винуватим.

Суд, розглянувши заяву про відвід судді Зуб Т.О., дослідивши матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП, дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що в провадженні судді Лохвицького районного суду Полтавської області Зуб Т.О. перебуває справа № 538/1711/22 (провадження 3/538/852/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

Згідно ст. 7 ч. 2 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання законності.

Згідно з ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом , встановленим законом.

Відповідно до ст. 75 КПК України, ..суддя ... не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою. Згідно з ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний ... зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні...

Судом встановлено, що заява ОСОБА_1 про відвід судді ґрунтується на ніби-то процесуальних, на його думку, порушеннях судді при розгляді провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 р., ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа .., серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В п. 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 р. суд нагадує, що: «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.» Як зауважував Європейський суд з прав людини, суддя є безсторонній, поки зворотне не буде доведено (справа Ле Конт, ОСОБА_2 і Де Мейер проти Бельгії, останній абзац п.58).

Об`єктивні обставини, підтверджені належними та допустимими доказами, з якими положення ст. 75 КПК України пов`язують можливість задоволення відводу у заяві не наведені. Суд зазначає, що викладені у заяві про відвід судді, доводи та обставини зводяться до незгоди з діями судді.

Крім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, судом враховується, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною.

Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Також, згідно з роз`ясненнями, які містяться в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що наведені ОСОБА_1 підстави - нездійснення оцінки доказів у справі, для відводу судді у провадженні № 538/1711/22 є надуманими та такими, що не знайшли свого підтвердження, оскільки з дослідженого звукозапису судового засідання та журрналу судового засідання вбачається, що суддею Зуб Т.О. розпочато розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 в порядку визначеному ст. 279 КУпАП, а саме: оголошено справу, яка підлягала розгляду, встановлено анкетні дані особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оголошено склад суду, прізвище секретаря та роз`яснено право на відвід, після чого ОСОБА_1 і було заявлено відвід. Будь-яких інших процесуальних дій, зокрема, дослідження доказів, а тим більше ухвалення судового рішення, суддею ще не було здійснено.

Тому суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 є безпідставною і необгрунтованою, і її необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75-82, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Лохвицького районного суду Полтавської області Зуб Тетяни Олексіївни по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП, залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Лохвицького Л.Г.Цімбота

районного суду