Справа 362/4114/22
Провадження 3/362/2230/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.11.2022 року м. Васильків

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., розглянувши адміністративну справу, що надійшла від Державної податкової служби України Головного Управління ДПС у Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , керівник ТОВ «ГРУПА СТОЛИЧНИХ РЕСТОРАНІВ»,

за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП

встановив:

21.07.2022 у м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 будучи керівником ТОВ «ГРУПА СТОЛИЧНИХ РЕСТОРАНІВ», порушив порядок ведення податкового обліку, що призвело до порушення п. п. 49.18.2, п. 49.19 ст. 49, ст.. 51, п.п.70.16.1 п. 70.16, ст. 70, п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями) у результаті, а саме несвоєчасно повідомив державну податкову інспекцію за встановленою формою відомості про доходи громадян (податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску) за І квартал 2022 року, термін одання 10.05.2022, фактично подано 20.07.2022.

ОСОБА_1 у судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином.

Так, судом вжито всіх заходів щодо повідомлення та виклику ОСОБА_1 у призначені судові засідання, зокрема неодноразово викликався до суду шляхом надсилання на адресу його проживання судових повісток.

Також судом здійснювався виклик ОСОБА_1 у судове засідання шляхом відповідної публікації на сайті суду.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користатися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За приписами ч. 2 ст. 268 КУпАП не передбачена обов`язкова участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-4 КУпАП.

Крім того, на думку суду, ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто або через представника у повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП. Він не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення.

У силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 14 Рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд використав усі процесуальні можливості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи, проте ОСОБА_2 , не виконуючи процесуальних обов`язків своєчасно з`являтися до суду за викликом, надаючи неаргументовані заяви затягує розгляд справи, що суд розцінює як намагання уникнути відповідальності.

За таких обставин і враховуючи строки притягнення до адміністративної відповідальності, суд приходить до переконання про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Що до винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, зокрема: : даними копії квитанції № 2, даними акту камеральної перевірки даних, податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску Головного Управління ДПС у Київській області Державної податкової служби України № 00/9106/10-36-24-08/38267877 від 28.09.2022.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, так як він, як він порушив порядку утримання та перерахування податку на доходи фізичних осіб і подання відомостей про виплачені доходи

Водночас відповідно до частини 2 статті 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Як уже зазначено вище, судом у межах строку накладення адміністративного стягнення неодноразово уживалося усіх заходів для виклику ОСОБА_2 у призначені судові засідання, що підтверджується матеріалами справи, однак до суду він не з`являвся, а на визначену судом дату та час у суду були відсутні відомості про отримання ним відповідних викликів.

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Водночас суд зауважує, що правовий аналіз положень КУпАП дає підстави для висновку, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29.04.2020 (справа № 686/4557/18) констатовано, що закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на те, що суд вжив усіх можливих процесуальних заходів для його виклику у судове засідання у межах строку притягнення до адміністративної відповідальності, з часу вчинення адміністративного правопорушення минуло більш ніж три місяці, а тому провадження у даній справі належить закрити.

Керуючись статтями 38, 247, 283-284, 268 КУпАП, суд

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч 1 ст. 163-4 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя В.М. Дорошенко