17.10.2022 Справа № 756/8154/22
Унікальний номер 756/8154/22
Провадження номер 3/756/4723/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С. розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління держпродспоживслужби в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 166-22 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 411 від 10 серпня 2022 року, 10 серпня 2022 року о 11.05 год. за адресою: м. Київ, пр. Гонгадзе, 20, кухар ОСОБА_1 , перебуваючи на торгівельному місці МАФ з реалізації шаурми допустила обіг, а саме шаурми, які містять сторонні речовини та/або предмети пошкоджені в інший спосіб та/або зіпсовані у результаті мікробних факторів, а саме: потужність не утримується в чистоті та належному стані, прибирання та дезінфекція не проводиться, відсутні миючі та дезінфікуючі засоби, холодильне та технологічне обладнання, брудне, не продезінфіковане; відсутні засоби для гігієнічного зберігання відходів (сміттєвий бак розташований біля харчових продуктів); відсутні належні засоби для підтримання температури необхідної для зберігання харчових продуктів та її контролю (соуси та нарізані овочі зберігаються без холодильного обладнання при температурі + 20 С; не забезпечено розміщення продуктів таким чином щоб максимально знизити ризик їх забруднення (харчові продукти зберігаються біля сторонніх речей, в холодильному обладнанні не дотримується принцип товарного сусідства).

Таким чином, ОСОБА_1 порушив п. 2 ч. 2 ст. 37, п.п 1, 4, 5, 6 ч. 1 ст. 43 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» та вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, а саме обіг непридатних харчових продуктів.

Правом на участь в судовому засіданні ОСОБА_1 не скористалася, в судове засідання не з?явилася, про розгляд справи повідомлялася судом належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи суду не надсилала.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу, в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться у межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП установлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За положеннями ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Головним спеціалістом відділу організаційно-аналітичного забезпечення діяльності та контролю Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві Тимошок О.А. інкриміновано ОСОБА_1 порушення вимог Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», що полягало у допущенні обігу непридатних харчових продуктів, а саме обігу продуктів, які зіпсовані у результаті мікробних факторів.

Статтею 166-22 ч. 2 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за вчинення обігу непридатних харчових продуктів.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів, що визначають порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї, які зокрема регламентуються законодавством, а суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки у зазначені вище сфери суспільних відносин.

Згідно п. 51 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» - обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі.

За приписами ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.

До протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не долучено жодних доказів на підтвердження обставин, які зазначені в протоколі про адмінправопорушення, зокрема, показань свідків, документів, що ОСОБА_1 являється відповідальною особою за обіг харчових продуктів та виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, та є суб`єктом правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, а також не долучено жодного висновку відповідної установи щодо непридатності визначених у протоколі харчових продуктів та порушення технічних умов для їх зберігання. Окрім того, світлини, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення не можуть бути доказами у даній справі, оскільки ніяким чином не доводять непридатність харчових продуктів.

Згідно з роз`ясненнями, наданими Верховним Судом у постанові від 15 квітня

2020 року у справі № 199/3295/17, стандарт доведення поза розумним сумнівом, передбачає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований адміністративний проступок був учинений і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для встановлення правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону (постанова Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 688/788/15-к).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленим законом.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своїх рішеннях у справах "Малофєєва проти Росії" (Malofeyeva v. Russia, рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та "Карелін проти Росії'(Karelin v. Russia заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Дослідивши обставини справи, оцінивши докази, які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй адміністративного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 22, 33,166-22, 247 ч. 1 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 166-22 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.С. Шролик