Справа № 303/106/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.10.2022 м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Бисага Т.Ю., захисників Гетик О.М., Іванчик І.І., за участю потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП за апеляційною скаргою ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_1 на постанову судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 липня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 липня 2022 року провадження в справі за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрито на підставі п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з даною постановою, ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану постанову суду та винести нову постанову, якою визнати ОСОБА_4 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а провадження закрити на підставі ч.2 ст.38 КУпАП у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

До Закарпатського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_2 про розгляд справи у її відсутності. Просить суд апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, постанову Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 липня 2022 року без змін.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , захисників - Гетик О.М., Іванчик І.І., дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Диспозицією ст. 173 КУпАП встановлено, що відповідальність за вказаною нормою закону настає у разі нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Громадський порядок врегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Найбільш поширеною формою дрібного хуліганства, є нецензурна лайка у громадських місцях. Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Використання нецензурних слів виявляє грубе, образливе ставлення до оточуючих. Знижуючи рівень людського спілкування, воно завдає шкоду духовному самопочуттю людей, затьмарює настрій та ображає їх людську гідність, породжує зневажання етикою та мораллю шляхом задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Щодо громадського порядку, Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 ( справа №5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її людини, її прав, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного.

Сутність громадського порядку становлять три складових: місце виникнення відносин, їх зміст та основна мета регулювання. Важливим елементом громадського порядку є громадське місце, де саме виникають досліджувані відносини ( постійного (площі, вулиці, двори, під`їзди), періодичного (магазини, кафе, бари, музеї) та разового (будівлі для зібрання, для відпочинку) коректування. Метою правового регулювання суспільних відносин, що виникають у громадських місцях, є недоторканість життя, здоров`я, честі та гідності людей та забезпечення громадської безпеки.

Таким чином, громадський порядок у вузькому розумінні є системою суспільних відносин, які виникають та розвиваються в громадських місцях у процесі спілкування між людьми, правове регулювання яких забезпечує як особисту безпеку людини, так і громадську безпеку, та охорона яких законодавством віднесена до компетенції органів внутрішніх справ.

Відповідно до постанови та протоколу серії ВАБ 802745 від 10.11.2021 року, - 10 листопада 2021 о 13 год. 00 хв., перебуваючи в дворі загального користування, що за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила конфлікт та ображала нецензурною лайкою ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок.

Діюча конструкція диспозиції ст.173 КУпАП визначає нецензурну лайку у громадському самостійний як вид дрібного хуліганства, поруч з образливим чіплянням до громадян, та інших дій порушує громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином відповідно до протоколу, ОСОБА_2 вчинила конфлікт та ображала нецензурною лайкою ОСОБА_1 , чим порушила громадський порядок.

У повній мірі відповідає рівню конкретизації та деталізації правопорушення, достатньому для оцінки дій ОСОБА_2 , її винності.

Вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП стверджується сукупністю зібраних та досліджених апеляційним судом доказів, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ№802745 від 10.11.2021, рапортом старшого інспектора-чергового Ч/Ч СМ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції І. Луцьо та іншими матеріалами справи.

Зазначення в протоколі правопорушення необхідності вказування мотивів правопорушення, про що вказано в постанові суду першої інстанції, є недоречним, оскільки це не являється обов`язковим і сам факт протиправної поведінки утворює закінчений склад правопорушення.

Тому доводи апеляційної скарги підлягають до задоволення, а постанова скасуванню як незаконна та невмотивована.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення, відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Враховуючи те, що на момент розгляду адміністративної справи в апеляційному суді закінчився строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 , провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 липня 2022 року - скасувати.

Визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Ю. Бисага