ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/1058/22

Провадження № 3/293/1162/2022

26 жовтня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Проценко Л.Й.., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, за ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

29.08.2022 року на розгляд суду після доопрацювання надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №229529, складений 24.07.2022 поліцейським СРПП ВПД №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області Мулявко Д.О. відносно ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, разом з іншими матеріалами.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №229529 водій ОСОБА_1 , 24.07.2022 року о 00 год. 40 хв. в смт Черняхів, по вул. Володимирській, керував автомобілем з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з рота, нечітка мова. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу "Драгер" та в медустанові відмовився на нагрудний пристрій «Бодікамеру», чим порушив вимоги п. 2.5 (а) Правил дорожнього руху, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП.

В судовому засіданні захисник Тещенко М.М. просив повернути матеріали до органу поліції для належного оформлення. При цьому вказує на істотні порушення прав особи, відносно якої складено протокол, що виразилося у недотриманні процедури складання протоколу, отримання працівниками поліції доказів та їх документального оформлення, невірно зазначена об`єктивна сторона адміністративного правопорушення (суть правопорушення), а суд не має права вносити виправлення до протоколу та відшукувати самостійно докази. Окрім іншого, вказав, що протокол містить виправлення, закреслення, додаткові записи після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено. Вказує, що після доопрацювання працівником поліції ОСОБА_2 не внесені до протоколу його повні анкетні дані, зокрема, посада, спеціальне звання, ім`я, по батькові, не вказано коли вносилось виправлення, не відомо чи ознайомлений з вказаними виправленнями особа, відносно якої складений протокол. На його переконання доопрацювання матеріалів проведено не уповноваженими особам та з порушенням вимог чинного законодавства.

Суддя розглянувши адміністративний протокол та додані до нього докази, вважає, що існують підстави для його повторного повернення до органу, який його склав враховуючи наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Встановлено, що у зв`язку з необхідністю уточнення анкетних даних особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та дати складання протоколу, постановою Черняхівського районного суду Житомирської області від 11.08.2022 протокол від 24.07.2022 серії ААБ №229529 з доданими матеріалами було повернуто до відділення поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для належного оформлення. Зокрема, постанова суду містить посилання на те, що в протоколі про адміністративне правопорушення серія ААБ №229529 внесено виправлення дати складання протоколу, що є не допустимим. Також в протоколі містяться виправлення щодо написання прізвища особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Однак, вказані виправлення не завірено належним чином, також не відомо чи ОСОБА_1 обізнаний про дані виправлення у протоколі про адміністративне правопорушення.

Після повторного надходження протоколу до суду встановлено, що він має виправлення щодо дати його складання, а також закреслення і внесення у зв`язку з цим змін про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме: в протоколі серії ААБ №229529 дата складання має виправлення з «23» на «24».07.2022; у рядку після слів «склав(ла) цей протокол про те, що громадянин(ка) наявний запис «Свирипа», у якому закреслено літеру «и», а зверху над нею написано літеру «і». Разом з тим, містяться додаткові записи «виправлення» до протоколу наступного змісту: «виправленому на «24» вірити «графічний підпис», інспектор СРПП Плешивенко В.О.» та «виправленому на «Свірипа» вірити «графічний підпис» інспектор СРПП ВПД Плешивенко В.О.»

При цьому, на переконання суду, відомості про працівника поліції, який вносив виправлення до протоколу серії ААБ №229529, складений 24.07.2022 поліцейським СРПП ВПД №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області Мулявко Д.О., внесені з порушенням вимог пункту 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах внутрішніх справ України затвердженої Наказом МВС України 06.11.2015 року № 1376, за змістом якого при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол» - прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол (повністю, без скорочень).

Крім того, слід зауважити, що відповідно до п.7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року №1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Вказані виправлення не містять засвідчувальних написів скріплених печаткою, зроблених у встановленому законом порядку та даних про особу, яка внесла виправлення та чи ознайомлена особа щодо якої складено протокол із таким виправленням.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що вказані вище недоліки унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті, а тому матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню органу, який склав протокол, для доопрацювання та належного оформлення.

Окрім іншого, згідно вимог ч.1 ст. 256 КУпАП у протоколі зазначається суть вчиненого правопорушення.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення і повинен провадитися судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»),заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Суд зважає на вище вказані норми законодавства, практику Європейського суду, однак щодо посилань захисника Тещенко М.М. на не конкретизацію суті правопорушення, викладеного в протоколі серії ААБ № 229529, як на підставу повернення такого протоколу на доопрацювання, зазначає наступне.

У протоколі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, суть адміністративного правопорушення зводиться до того, що «водій ОСОБА_1 , 24.07.2022 року о 00 год. 40 хв. в смт Черняхів, по вул. Володимирській, керував автомобілем з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з рота, нечітка мова. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу "Драгер" та в медустанові відмовився на нагрудний пристрій «Бодікамеру», що на думку, захисника, є неконкретним, оскільки диспозицією вказаної норми закону передбачено адміністративну відповідальність за різні діяння: в тому числі і за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Проте, на думку суду, такий виклад суті правопорушення не змінює його складу, оскільки відповідно до вимог ст. 266 КУпАП, яка в частині норм конкретизує порядок огляду на стан алкогольного та ін. сп`яніння. Так відповідно, до вимог ч.2,3 зазначеної статті огляд водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. У разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я.

При цьому суд, приймаючи рішення про повернення справи для доопрацювання, враховує позицію Верховного Суду України, згідно якої визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року № 14). Позицію ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладену у п.12 Постанови Пленуму від 17.10.2014 р. «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», згідно якої, норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду, для належного оформлення.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 31 березня 2015 року №2-рп/2015, положення частини другої статті 294 КУпАП України щодо оскарження в апеляційному порядку постанови судді у справі про адміністративне правопорушення необхідно розуміти так, що в апеляційному порядку може бути оскаржена лише та постанова судді у справі про адміністративне правопорушення, ухвалення якої передбачене частиною першою статті 284 цього кодексу, а саме: про накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу, встановлених у статті 24-1 цього кодексу, про закриття справи. Тобто, постанова судді про повернення справи про адміністративне правопорушення для належного оформлення оскарженню не підлягає.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП необхідно направити на доопрацювання, оскільки матеріали справи не відповідають ст.ст. 256, 278 КУпАП, формі та вимогам діючого законодавства, при розгляді вищезазначеної справи ускладнює встановлення вини правопорушника.

При доопрацюванні матеріалів про адміністративне правопорушення необхідно усунути вказані недоліки із врахуванням ст. 38 КУпАП щодо строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 256, 278 КУпАП , суд

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП - повернути до відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО