Справа№ 953/1627/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2022 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко С.М., за участю представника Слобожанської митниці Держмитслужби Тупікової О.О., розглянувши матеріал про порушення митних правил про притягнення до відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, який є керівником ТОВ «Логістичні Стандарти», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 02.10.1999 Мінським РУ ГУ МВС України в м. Київ., код ЄДРПОУ ,

за ст. 472 МК України, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про порушення митних правил № 0556/80700/21 від 07.10.2021, 06.10.2021 до митного поста «Харків-товарний» Харківської митниці агентом з митного оформлення ТОВ ЛОГІСТИЧНІ СТАНДАРТИ (04074, м. Київ вул. Вишгородська, 6.4, оф. 1/2, Україна) громадянином ОСОБА_1 до митного оформлення було подано митну декларацію типу ІМ40ДЕ № UA807170/2021/065638 на товар: машини для виробництва канатів, тросів або кабелів (плетіння): висбкошвидкісна машина, призначена для плетіння мотузки та аналогічних виробів з натуральних чи штучних волокон різної щільності KBL-32-2-90 -2 шт., країна виробництва CN, торговельна марка - HENG HUI (DEVICE), виробник - XUZHOU HENGHUI BRAIDING MACHINE CO.LTD", отримувач: ТОВ "ЮАРОУП". Товар надійшов з Китаю на адресу ТОВ "ЮАРОУП" (СДРПОУ 42253852). В якості підстави для митного оформлення зазначених товарів були надані документи: інвойс № СІ20210708 від 08.07.2021, коносамент № MEDQ210700129 від 24.07.2021, контракт № UA20210226 від 16.02.2021 року.

На підставі «Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю» затвердженого Наказом Міністерства Фінансів України № 684 від 31.07.2015 та на підставі ст.338 Митного кодексу України під час митного контролю та оформлення товарів за митною декларацією № UA807170/2021/065638, за результатами застосування системи управління ризиками були сформовані регіональні профілі ризику з необхідністю проведення часткового митного огляду.

Під час митного огляду встановлено, що у комплекті "Машини для виробництва канатів" фактично виявлені деталі машини: "Набір шпуль" у кількості 128 шт. у МД та ТСД вказано - 64 шт. також у комплекті "Машини для виробництва канатів" присутні пружини у кількості 512 шт., які незаявлені у митній декларації та товаро-супровідних документах.

Таможенним органом кваліфіковані дії ОСОБА_1 за ст. 472 МК України, а саме: незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі їх переміщення через митний кордон України.

По даному факту у відношенні ОСОБА_1 був складений протокол про порушення митних правил за ознаками ст.472 МК України, предмети порушення митних правил, а саме: пластикові шпулі в кількості 64 шт., пружини в кількості 512 шт., на підставі ст.511 МК України вилучені та передані на зберігання до комори Слобожанської митниці Держмитслужби.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на вказане, суд розглядає справу за відсутності ОСОБА_1 .

Представник Слобожанської митниці Держмитслужби Тупікова О.О. в судове засідання з`явилася, подання митниці підтримала, просила визнати винним гр. ОСОБА_1 та призначити йому покарання в межах санкції ст.472 МК України.

Суд, вислухавши пояснення представника Слобожанської Митниці Держмитслужби, дослідивши докази по справі, суд приходить до висновку, що справа про порушення митних правил підлягає поверненню до Слобожанської митниці Держмитслужби, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 486 Митного кодексу України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно зі статтею 489 Митного кодексу Українипри розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені норми узгоджуються з нормами статей 245, 252, 280 КУпАП.

На підставі частини 1 статті 495 Митного кодексу України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до положень ст.458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів через митний кордон України і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Диспозицією ст. 472 МК України передбачено, що відповідальність настає через недекларування товарів, що переміщуються через митний кордон України, тобто не заявлення за встановленою формою точних та достовірних даних про товар. Тобто, відповідальність може наступати лише у випадку, коли особі відомі усі необхідні реквізити товару, що підтверджуються відповідними документами, однак особа їх не декларує за встановленою формою.

Водночас, згідно з протоколом про порушення митних правил № 0556/80700/21 від 07.10.2021, вилучені на підставі ст.511 МК України у ОСОБА_1 предмети порушення митних правил, а саме: пластикові шпулі в кількості 64 шт., пружини в кількості 512 шт., направлено 24.11.2021 Харківською митницею до управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби за №7.14-20/20-04/4/5404.

Проте, згідно з висновком Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби України № -0671, складеному 24.12.2021, у зв`язку з відсутністю супровідних документів та відсутністю маркування виробника, однозначно ідентифікувати та визначити ринкову вартість товарів, вилучених до протоколу про порушення митних правил від 07.10.2021 №0556/80700/21, не видається можливим.

Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» суд може прийняти до провадження справу про порушення митних правил та розглянути її по суті, коли особа, яка вчинила правопорушення, встановлена та щодо неї складено протокол про адміністративне правопорушення. У разі якщо особа не встановлена, суди згідно з вимогами повинні приймати рішення про проведення додаткової перевірки для встановлення особи, що вчинила правопорушення.

За змістом ст. 62 Конституції України - вина особи, яка притягається до відповідальності повинна бути доведена органом який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватися на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколу про порушення митних правил, у відповідності до ст. 490 МК України.

В ст. 527 МК України передбачено види постанов у справі про порушення митних правил. Так, у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

Згідно вимог ч. 2 ст. 527 МК України, у постанові про проведення додаткової перевірки зазначаються конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

Таким чином, з огляду на вказані вище недоліки в матеріалах справи, суд позбавлений можливості повно, об`єктивно та всебічно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Наведені обставини унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті, оскільки неповне оформлення матеріалів про порушення митних правил, унеможливлює визнання судом здобутих по справі доказів належними та допустимими.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 494 МК України не виконані, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості постановити обґрунтоване та законне рішення, а тому матеріали справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , за ознаками складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст..472 МК України, слід повернути до Харківської митниці Держмитслужби для проведення додаткової перевірки, відповідно до ст. 527 МК України.

Керуючись ст.ст. 486, 489, 490, 494, 527, 528 МК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про порушення митних правил про притягнення до відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками складу правопорушення, передбаченого ст.472 Митного кодексу України, - повернути до Харківської митниці Держмитслужби (61003, м. Харків, вул. Короленка, 16-Б) для проведення додаткової перевірки.

Постанова остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Лисиченко