П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2022 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Хамник М.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , місце служби і посада: приряджений перебуває в розпорядженні начальника НОМЕР_1 прикордонного загону, документ, що посвідчує особу: військовий квиток серії НОМЕР_2 , виданий 07.12.2021, ІНФОРМАЦІЯ_4, до адміністративної відповідальності притягувався,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-18 КУпАП України, -

В С Т А Н О В И В:

В період з 20:00 05.10.2022 по 08:00 від 06.10.2022 солдат ОСОБА_2 був спланований та виконував наказ на охорону державного кордону України в прикордонному наряді «Спостереження за транспортними засобами» в пункті пропуску для залізничного сполучення «ІНФОРМАЦІЯ_5». О 05год. 17хв. 06.10.2022 офіцерами відділу внутрішньої та власної безпеки НОМЕР_1 прикордонного загону Головного відділу внутрішньої та власної безпеки «Захід» здійснено раптову перевірку прикордонного наряду «Спостереження за транспортними засобами» у складі солдата ОСОБА_1, в ході якої було встановлено, що військовослужбовець не виконував наказ на охорону державного кордону, та був виявлений під час сну, тобто в діях військовослужбовця вбачаються ознаки порушення правил несення прикордонної служби військовою службовою особою.

Своїми діями порушив вимоги ст.ст. 11, 16, Статуту внутрішньої служби ЗСУ, п.4 ст.23 «Правове становище особового складу ДПСУ» Закону України «Про Державну прикордонну службу України» пункту 12 Глави 2 «Організація несення служби прикордонними нарядами», Розділу 2 «Служба прикордонних нарядів» Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України, затвердженої наказом МВС України №1261 від 19.10.2015 року, що виразилось у виявленні перевіряючою особою військовослужбовця під час сну, та як наслідок призвело до порушення прямої заборони керівних нормативних документів під час несення служби з охорони ДКУ.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Згідно з ч.2 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення за ст.172-18КУпАП розглядається протягом доби.

Відповідно до ст.268 КУпАП участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за вказаною статтею не є обов`язковою.

З огляду на те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Диспозиція частини 1 статті 172-18 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України.

Частиною 2 статті 172-18 КУпАП встановлено відповідальність за діяння, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені в умовах особливого періоду, тобто за порушення правил несення прикордонної служби особою, яка входить до складу наряду з охорони державного кордону України, вчинені в умовах особливого періоду.

Вказані норми права є бланкетними і відсилають до вищенаведених норм.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Указом Президента України № 303/2014 від 17.03.2014 року «Про часткову мобілізацію», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про часткову мобілізацію» №1126-VII від 17.03.2014 року, постановлено оголосити та провести в Україні часткову мобілізацію. Після оприлюднення даного Указу Президент України відповідного рішення про переведення державних інституцій на функціонування в умовах мирного часу не приймав. Відтак, особливий період в Україні діє від 17.03.2014 року, після оприлюднення зазначеного вище Указу Президента України.

Окрім цього, зі змісту листа Верховного Суду від 13.07.2018 року за №60-1543/0/2-18 вбачається, що Верховний суд, забезпечуючи єдність правозастосовної практики, дотримується правової позиції, згідно з якою в Україні діє особливий період.

У порядку вимог п. 6, 7, 11, 12 Глави 2 Розділу ІІ Інструкції про службу прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України, затвердженої наказом МВС України від 19.10.2015 року №1261, кожен прикордонник під час несення служби у прикордонному наряді відповідає за точне та своєчасне виконання покладених на нього завдань і обов`язків; під час несення служби прикордонні наряди зобов`язані нести службу відповідно до вимог отриманого наказу на охорону державного кордону, стежити за сигналами, що подаються на ділянку та з ділянки у підрозділ та діяти за ними, постійно перебувати на території (біля) об`єкта, що охороняється, поки не буде змінений або знятий, і охороняти об`єкт від раптового нападу тощо. Прикордонним нарядам забороняється: залишати без нагляду, учиняти інші дії, заборонені законодавством України та наказом на охорону державного кордону, відволікатися віднесення служби.

Як встановлено з протоколу про адміністративне правопорушення ЗхРУ №011218 від 06.10.2022 солдат ОСОБА_1 не виконував наказ на охорону Державного Кордону та був виявлений під час сну, тобто в діях військовослужбовця вбачаються ознаки порушення правил несення прикордонної служби військовою службовою особою. Такі дії ОСОБА_1 підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.2 ст. 172-18 КУпАП.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, враховуючи особу порушника, обставини справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-18КУпАП.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до положень ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи, зокрема, при оголошенні усного зауваження.

Дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, за умов відсутності негативних наслідків скоєного адміністративного правопорушення, враховуючи особу, яка вчинила правопорушення, ступінь вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в зв`язку з незначним характером правопорушення, вчинення його вперше та ненастанням шкідливих наслідків, тобто малозначністю вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 можливо звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі - закрити.

Враховуючи, що п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст.22, ч.3 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, тому не має підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.9, 22, 33, 40-1, 283-285 КУпАП, ст.4 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.173-18 КУпАП, у зв`язку з малозначністю та обмежитися усним зауваженням, із закриттям провадження по справі.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник