головуючий у суді І інстанції Агафонов С.А.
провадження № 33/824/2214/2022
головуючий суддя Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

26 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мостової Г.І., за участю секретаря Сердюк К.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року

у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 грн з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік. Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454 грн.

При розгляді адміністративної справи судом встановлено, що водій ОСОБА_1 14 серпня 2021 року о 13:45 год. у м. Києві по вул. Шепелєва, 3, керував транспортним засобом марки «Тойота», номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками наркотичного сп`яніння (зіниці очей, не реагують на світло, тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідає дійсності). Від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння, у встановленому законом порядку, водій відмовився в присутності двох свідків під відеозапис б/к НОМЕР_2 , чим порушив вимоги пункту 2.5 ПДР, тобто вчинив правопорушення, передбачене частиною 1 статті 130 КУпАП.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП.

Апеляційна скарга мотивована тим, що доданим до протоколу відеозаписом не зафіксовано відмову ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння, а також факт зупинки його транспортного засобу працівниками поліції.

У протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані про ознайомлення ОСОБА_1 з цим протоколом, відсутні його письмові пояснення та не зазначено про роз`яснення його прав.

Свідки, які начебто засвідчували факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння, були діючими працівниками поліції, що викликає сумніви у їх неупередженості.

Одночасно ОСОБА_1 заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження указаної постанови, яке обґрунтовано тим, що у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України з 24 лютого 2022 року, він не мав змоги скористатися своїм правом на апеляційне оскарження.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд враховує таке.

За змістом частини 2 статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувану постанову ухвалено 21 лютого 2022 року.

Останнім днем для подання апеляційної скарги на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року, у розумінні частини 2 статті 294 КУпАП, було 03 березня 2022 року.

Апеляційну скаргу подано через засоби поштового зв`язку 30 липня 2022 року.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан, який продовжено до 21 листопада 2022 року.

Відповідно до частини 2 статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

02 березня 2022 року Рада суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, в яких зазначено, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Гарантуючи відповідно до частини 1 статті 55 Основного Закону України право особи на судовий захист, Конституція України визначає основні засади судочинства, метою закріплення яких є, зокрема, забезпечення неупередженості здійснення правосуддя судом, відповідність винесеного рішення верховенству права, а також своєчасне, ефективне та справедливе поновлення особи в правах протягом розумних строків.

Пунктом 8 частини 2 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Враховуючи викладене, строк апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції підлягає поновленню.

ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 26 жовтня 2022 року не з`явився.

Згідно з частиною 6 статті 294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Зважаючи на належне повідомлення представника ОСОБА_1 про час та місце судового засідання апеляційний суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності апелянта.

Дослідивши матеріали за апеляційною скаргою, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та доводи викладені в апеляційній скарзі, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у статті 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Водночас, положеннями статті 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 1 статті 130 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відмову особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пунктом 2.5 Правил дорожнього руху визначено, що водій повинен на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Пунктом 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» роз`яснено, що стан сп`яніння встановлюють шляхом огляду правопорушника, який проводять згідно з Інструкцією про порядок направлення громадян для огляду на стан сп`яніння в заклади охорони здоров`я та проведення огляду з використанням технічних засобів. Якщо водій ухилявся від огляду, то відповідні його дії та ознаки сп`яніння необхідно зафіксувати в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному у присутності двох свідків, що є підставою для притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, до протоколу додано:

письмові пояснення свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про те, що 14 серпня 2021 року у їх присутності ОСОБА_1 відмовився у встановленому законом порядку, пройти огляд для визначення стану сп`яніння у лікаря-нарколога у закладі охорони здоров`я;

розписка ОСОБА_4 від 14 серпня 2021 року про те, що він взяв на зберігання транспортний засіб марки «Тойота», номерний знак НОМЕР_1 , та не допустить до керування ОСОБА_1 ;

відеоматеріал, на якому зафіксовано спілкування ОСОБА_4 з працівниками поліції, які повідомили йому про виявлення у нього ознак наркотичного сп`яніння та неодноразово пропонували йому проїхати до закладу охорони здоров`я для встановлення стану сп`яніння, на що ОСОБА_4 зазначив, що не відмовляється від проходження огляду, але погано себе почуває, погано спав, бо у нього недавно народилася дитина. Також ОСОБА_4 зазначив, що йому необхідна правова допомога. Після цього працівники поліції запропонували викликати для нього швидку медичну допомогу та адвоката до КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія». На що ОСОБА_4 повторно зазначив, що не відмовляється від проходження огляду на стан сп`яніння, але дуже погано себе почуває.

Працівником поліції роз`яснено ОСОБА_4 наслідки відмови від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння та повідомлено, що у разі відмови від проходження такого огляду стосовно водія буде складено протокол про притягнення його до адміністративної відповідальності саме за відмову від проходження огляду на стан сп`яніння.

У зв`язку з викладеним, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_4 не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння безпідставними, оскільки вони повністю спростовуються сукупністю доказів, які містяться в матеріалах справи та були досліджені судом.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що правопорушення, передбачене частиною 1 статті 130 КУпАП є закінченим з моменту відмови водія пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння в медичному закладі.

Поведінку ОСОБА_4 , спрямовану на ухилення від проходження огляду, працівники поліції та у подальшому суд першої інстанції під час розгляду справи правильно розцінили як відмову від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння.

Посилання в апеляційній скарзі на відсутність доказів керування ОСОБА_4 транспортного засобу, оскільки на наявному CD-диску наявний відеофайл, на якому зафіксовані події, які викладені у протоколі щодо фактичної відмови ОСОБА_4 від проходження огляду у закладі охорони здоров`я.

При цьому, з відеозапису вбачається, що ОСОБА_4 не заперечував факт керування транспортним засобом, а навпаки просив працівників поліції роз`яснити причину його зупинки.

Апеляційний суд відхиляє доводи ОСОБА_4 щодо недостовірності показів свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з посиланням на те, що вони ніби є працівниками поліції, на підтвердження чого апелянтом не надано жодного доказу та не заявлено клопотання про витребування таких. Крім того, з відеозапису вбачається, що працівники патрульної поліції для залучення свідків зупинили автомобіль, який проїжджав повз них під час виявлення ними у ОСОБА_4 ознак наркотичного сп`яніння.

Переконливих доводів, які б безумовно спростовували висновки суду в постанові і були підставами для її скасування та закриття провадження в справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення не наведено і при розгляді апеляційної скарги не встановлено. Як і не встановлено істотних порушень норм КУпАП, які могли б стати підставою для скасування постанови, як про це просить в апеляційній скарзі апелянт.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про наявність у діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, і, враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь його суспільної небезпеки - це правопорушення являється грубим порушенням правил дорожнього руху є потенційно небезпечним для суспільства та становить реальну небезпеку учасникам дорожнього руху, загрожує їх життю, здоров`ю, тяжкість ймовірних наслідків, призначив адміністративне стягнення в межах санкції вказаної статті, оскаржувана постанова відповідає фактичним обставинам справи, а тому підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтею 294 КУпАП, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова