Справа 688/2790/22
№ 3/688/1100/22
Постанова

Іменем України

02 листопада 2022 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Цідик А.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №499999 від 01.10.2022, 01 жовтня 2022 року близько 02 год. 25 хв. ОСОБА_1 , знаходячись в нетверезому стані в громадському місці, а саме по вул. Валі Котика, 17, заклад «Асторія» в м. Шепетівка Хмельницької області, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся про час і місце розгляду справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне та вмотивоване рішення.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Приписами ст. 129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в судовому процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі. Згідно практики Європейського Суду з прав людини, адміністративне обвинувачення має бути доведено державою, в особі уповноважених на те посадових осіб, а тому особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не зобов`язана доводити свою невинуватість.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 19 від 22 грудня 2006 року, дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі. Це система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

З суб`єктивної сторони вчинення дрібного хуліганства завжди має певний умисел особа, яка його здійснила, усвідомлює (повинна усвідомлювати), що своїми неправомірними діями вона посягає на громадський порядок у громадському місці, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

З протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_1 перебуваючи в громадському місці 01.10.2022 року виражався нецензурними словами, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Проте в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що ОСОБА_1 нецензурно лаявся в громадському місці, що порушило громадський порядок і спокій громадян.

Так, з відеозапису події від 01.10.2022, який містить один відеофайл, слідує, що біля приміщення перебуває ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а діалог відбувається між іншим чоловіком та працівником поліції, який повідомляє, що буде складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення дрібного хуліганства.

При цьому, в матеріалах справи відсутній рапорт працівника поліції, який зареєстрований у встановленому законом порядку щодо виклику поліції до закладу «Асторія», з якого би випливала інформація щодо заявника та суті правопорушення.

Крім того, працівниками поліції свідки, тобто очевидці хуліганських дій ОСОБА_1 , не залучалися, їх пояснення в матеріалах справи відсутні.

Отже, доказів того, що ОСОБА_1 своїми хуліганськими діями порушив громадський порядок і спокій громадян суду не надано.

Суд зазначає, що уповноваженим органом не доведено підставність притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, а суд не може під час судового розгляду взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів події та складу правопорушення та винуватості особи, яка притягується до відповідальності. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що на час розгляду справи не встановлено доказів наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП (дрібне хуліганство), що мало місце саме 01.10.2022 року, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 247 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Алла ЦІДИК