Справа №468/1438/22-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2022 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (реєстраційний номер облікової картки платників податків невідомий), проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючий, за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що він вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП за наступних обставин:

19.10.2022 року о 17.00 год. біля будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді заперечив свою вину в інкримінованому порушенні, зазначивши про те, що ОСОБА_2 є його сусідкою, з якою у нього того дня виникла сварка на ґрунті через раніше сформованих особистих неприязних відносин.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_2 ; пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; рапорт; копію паспорта), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованому йому адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні з пояснень ОСОБА_1 та матеріалів справи встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склались неприязні відносини, на ґрунті існування яких виникла сварка, описана в складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення, які обумовлювали дії ОСОБА_1 , під час яких останній виражався нецензурною лайкою на ОСОБА_2 , тому поведінка ОСОБА_1 не мала на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в діях особи відсутній хуліганський мотив.

Також при розгляді справи не було встановлено, яким саме чином дії ОСОБА_1 , в ході яких він виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , з якими у нього існують неприязні відносини, вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки пояснення потерпілої, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Однак у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі фактично не зазначені не тільки конкретні дії особи, які б підпадали під об`єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушив ОСОБА_1 .

Наведене свідчить, що в розглядуваних протоколах викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , залишилася невизначеною.

Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить належного викладу об`єктивної сторони обставин вчинення правопорушень, передбачених саме диспозицією ст. 173 КУпАП, тому вказаний протокол не може бути підставою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, оскільки викликають обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1 .

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у зв`язку з відсутністю хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 та недоведеності в його діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: