Номер провадження 3/521/7888/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді Кузьменко Н.Л., з секретарем Чебановою С.В., за участю захисника адвоката Карпової О.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, паспорт гр. України № НОМЕР_1 , з вищою освітою, одруженого та маючого дитину-немовля ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого лікарем-урологом, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №108609 від 02.08.2022 року вбачається, що 24.07.2022 року біля 22:08 години знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в присутності малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілій.

За даним фактом співробітниками поліції відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнав та пояснив суду, що зі своєю дружиною ОСОБА_2 перебуває на стадії розлучення та на теперішній час вони не мешкають разом. Так, 24.07.2022 року ввечері він прибув до місця проживання своєї дружини та дитини аби побачитись зі своєю дитиною, а саме за адресою: АДРЕСА_3 , через конфлікт з дружиною до зазначеної квартири він не потрапив.

Захисник адвокат Карпова О.В. в судовому засіданні в цілому підтримала свої письмові заперечення до протоколу, а саме те, що в протоколі не конкретизовано, в чому саме таке насильство полягало і в чому відобразилось завдання психічної шкоди потерпілій, хоча це прямо випливає з диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, тобто фактично об`єктивна сторона правопорушення в протоколі не розкрита. Зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_4 , які полягали у вчиненні психологічного насильства не утворюють самі по собі складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Також в матеріалах справи відсутні належні та достовірні докази про те, що під час конфлікту ОСОБА_1 діяв з умислом завдати шкоди психічному здоров`ю потерпілої. Таким чином, прохала суд про закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП

ОСОБА_2 в судове засіданні не з`явилась, однак надала до канцелярії суду заяву про розгляд справи за її відсутності та долучила додаткові матеріали на підтвердження вини ОСОБА_1 та характеризуючі документи.

У судове засідання неодноразово викликались свідки можливого правопорушення, однак жодного разу до суду не з`явились. Причини неявки невідомі.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази, вислухавши пояснення ОСОБА_1 та доводи його захисника, надавши їм оцінку, суд приходить до наступного.

За ст. ст. 245, 251, 252, 278, 280 КУпАП України завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Так, згідно ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність настає за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі винесення такого припису.

Системний аналіз національного та міжнародного законодавства свідчить про те, що домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №108609 від 02.08.2022 року у провину ОСОБА_1 ставиться, зокрема, психологічне насильство в сім`ї відносно своєї дружини гр. ОСОБА_2 . В матеріалах справи наявні докази того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ще перебувають у родинних відносинах та мають дитину-немовля доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час перебувають в процесі розірвання шлюбу.

З матеріалів справи, а саме з роздруківки повідомлення на лінію «102» вбачається, що 24.07.2022 року о 22:09 надійшло повідомлення про те, що «…24.07.2022 року о 22:08 за адресою: АДРЕСА_3 чоловік в алкогольному сп`янінні вибиває двері та хоче забрати дитину, дитині 4 місяці…Чути як вибиває двері. Заявник ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ….Прибувши за даною адресою, від заявниці гр. ОСОБА_2 , встановлено, що між нею та її чоловіком гр. ОСОБА_1 (на даний час відбується процес розлучення та близько 9-ти місяців вони разом не живуть) стався конфлікт через їх спільну дитину немовля…»

З пояснень ОСОБА_1 , які він надав в судовому засіданні вбачається, що особа хоча вину у вчиненому не визнає, проте не заперечує про те, що між ним та її дружиною (з якою вони в процесі розірвання шлюбу) є тривалий конфлікт та розбіжності в питанні щодо спільної дитини-немовля.

З письмових пояснень ОСОБА_2 зокрема вбачається, що «…24.07.2022 року близько 22:00 за адресою: АДРЕСА_4 , де вона мешкає з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов її чоловік ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яким вони мешкають окремо протягом 9-ти місяців. Гр. ОСОБА_1 знаходився у збудженому стані, поводив себе агресивно, гучно бив у двері та погрожував забрати у неї їх спільну доньку….». Надані ОСОБА_2 фотоматеріали суд не приймає до уваги, адже з них неможливо встановити за якою адресою вони були зроблені, в який час та чи взагалі мають вони відношення до обставин, що зазначені в протоколі.

Проте, підстав сумніватись у правдивості письмових пояснень ОСОБА_2 у суду немає, оскільки належних, достатніх та допустимих доказів протилежного матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Крім того, з інших матеріалів справи (зокрема копії пояснень сусідки ОСОБА_5 , які були надані щодо питання розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ) вбачається, те між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 конфлікті ситуації між подружжям мали регулярний характер, в яких ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 вів себе доволі агресивно та погрожував.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Проаналізувавши матеріали справи та вислухавши доводи сторони захисту судом встановлено, що напружені стосунки між подружжям виникли ще під час вагітності ОСОБА_2 , тобто до появи їх майбутньої дитини. Враховуючи особливості психоемоційного стану жінок під час вагітності та після пологів, суд приходить до висновку, що негативні переживання з приводу самого процесу розірвання шлюбу та вирішення подальшої долі виховання їх спільної доньки та як наслідок конфліктні ситуації між подружжям могли дійсно були сприйнятті заявницею як реальні, та в такому стані ОСОБА_2 могла бути переконана, що ОСОБА_1 має намір її скривдити, з огляду на ті факти агресивного поводження, які він вчиняв раніше, а тому у неї були всі підстави боятися за своє життя та життя і здоров`я своєї дитини.

Вина ОСОБА_1 підтверджується документами доказами зібраними в порядку ст. 251 КУпАП, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №108609 від 02.08.2022 року, роздруківкою повідомлення на лінію «102»; заявою ОСОБА_2 та її письмовими поясненнями; копіями документів, стосуються розірвання шлюбу; письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Таким чином, враховуючи, що по справі зібрано достатньо доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, та які підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, є всі підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про вид і розмір адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення у виді накладення штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення уразі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Документів про наявність у ОСОБА_1 пільг щодо звільнення сплати судового збору матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності сплачує судовий збір за ставкою 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 9-11, 173-2, 221, 252, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яноста шести) гривень 20 (двадцяти) копійок.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Н.Л. Кузьменко