Справа № 357/6966/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.10.2022 м. Біла Церква. Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Буцмак Ю.Є., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з БПП в м. Біла Церква УПП у Київській області ДПП відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП у матеріалах справи відсутній, у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

01.08.2022 о 09 год 30 хв в м. Біла Церква, вул. Карбишева, 49, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом Mitsubishi Lancer д.н.з. НОМЕР_1 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння зі згоди водія проводився у встановленому законодавством порядку із застосуванням газоаналізатора приладу Alcotest Drager 7510 ARLM 0358, результат 0,27% проміле, тест № 382, чим порушив вимоги п. 2.9а Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст. 130 ч.1 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак до суду повернувся рекомендований конверт з судовою повісткою із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 130, не є обов`язковою.

Суддя, виходячи з норм статтей 268, 277-2 КУпАП, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутності. ЇЇ неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, на теперішній час на офіційному сайті Судова влада України у режимі онлайн фіксуються дата і час кожного судового засідання всіх справ, які розглядаються судами України, за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Будь-яких клопотань стосовно суті розгляду справи, пояснень з приводу складеного стосовно нього протоколу, ОСОБА_1 до суду не надано.

Суддя, оголосивши протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши приєднані до протоколу документи, дійшов висновку, що справа підлягає закриттю за відсутністю складу правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП в діях ОСОБА_2 , виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 256 ч.1 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: відомості про особу, яка притягається до відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення… інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суддя встановив, що згідно тесту № 382 на прилад Drager Alcotest відносно ОСОБА_1 результат: 0,27% проміле.

У протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначив «вчора вживав».

Відповідно до пункту 7 Розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735, установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Разом з тим, прилад Drager Alcotest являється газоаналізатором, вміст етанолу встановлюється у повітрі, що видихається людиною, а не вмістом алкоголю в крові. Відповідно до технічних характеристик Drager Alcotest, прилад має похибку у 0,06 проміле та 7,5% від показання в діапазоні до 0,40 проміле. Також на дію приладу впливає температурний режим при його використанні: -10 С + 40С, до 90% відносної вологості, за температури +25°С; атмосферний тиск від 600 до 1100 гПа. Аналізатор в залежності від температури навколишнього повітря може давати похибки у результатах вимірів.

Тобто, з наведеного вбачається, що технічними характеристиками газоаналізатора Drager Alcotest передбачено похибку для масової концентрації алкоголю у видихуваному повітрі.

Таким чином, результат огляду у 0,27% проміле не може свідчити про перебування водія ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння, оскільки перевищення допустимої концентрації алкоголю незначне, може бути в межах похибки або пов`язане з недоліками приладу.

Суддя зазначає, що результат огляду може бути недостовірним та знаходиться в межах допустимої похибки.

Суддя констатує, що з відеозапису нагрудної камери поліцейського не вбачаються ознаки алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , поведінка водія спокійна і адекватна.

Суддя встановив, що зазначене у протоколі про адміністративне правопорушення не доведено наданими доказами, а саме, що водій ОСОБА_1 керував т.з. Mitsubishi Lancer д.н.з. НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння.

Таким чином, будь-яких належних та допустимих доказів, які б вказували на те, що ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.9.а Правил дорожнього руху, матеріали справи не містять.

Суддя зазначає, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, не є доказом вчинення ним правопорушення, передбаченого ст. 130 ч. 1 КУпАП.

Ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161. Series А заява № 25).

При цьому, ЄСПЛ у справі «Аллене де Рідермон про Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно з ч.1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Виходячи з положень ст. ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

У справах Нечипорук і Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року та Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї від 06 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи поза будь-яким розумним сумнівом і така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суддя зазначає, що до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч. 1 КУпАП не долучені належні та допустимі докази на підтвердження вчинення ним адміністративного правопорушення.

За таких обставин суддя дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, так як в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч. 1 КУпАП.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим. Буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.130 ч.1, 221, 246, 247 ч.1 п.1, 248, 249, 251, 252, 256, 279, 280, 283-285 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП закрити на підставі ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у порядку та строки передбачені ст. 294 КУпАП.

СуддяЮ. Є. Буцмак

Білоцерківського міськрайонного суду