Номер провадження: 33/813/1216/22
Номер справи місцевого суду: 495/4265/22
Головуючий у першій інстанції Прийомова О. Ю.
Доповідач Пузанова Л. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді Пузанової Л.В.,секретар судового засідання Зєйналова А.Ф.к., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 26 липня 2022 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173КУпАП, щодо ОСОБА_1 ,

встановив:

Постановою Білгород - Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 26 липня 2022 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП, і піддано її адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 гривень. Суд стягнув з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496 грн 20коп.

Згідно із зазначеною постановою, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 178441, складеного 21.06.2022 року старшим лейтенантом поліції Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області Боб М.О., ОСОБА_1 03 червня 2022 року приблизно о 19 годині 40 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , виражалась нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП.

Не погоджуючись із постановою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати постанову суду та ухвалити нове судове рішення, яким закрити провадження у справі в порядку частини першої статті 247 КУпАП через відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказала, що суд помилково, за відсутності в матеріалах справи належних доказів, дійшов висновку про наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, не звернув уваги на те, що протокол про адміністративне правопорушення не містить її підпису, як і не містить інформації про дату слухання справи в суді першої інстанції, а в матеріалах справи містяться сфальсифіковані матеріали, які не стосуються інкримінованого їй правопорушення. Також вказала на те, що перебуває з ОСОБА_2 у неприязних стосунках, які склалися через спори, в тому числі судові, щодо користування домоволодінням, яке належить їм на праві спільної часткової власності та розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок чого вона неодноразово зверталась до правоохоронних органів із заявами про протиправність дій ОСОБА_2 . Вважає, що в її діях відсутній склад правопорушення, предбаченого статтею 173 КУпАП, оскільки вона не мала наміру порушувати громадський порядок та спокій громадян, а 03 червня 2022 року між нею та ОСОБА_2 виникла взаємна сварка через неправомірні дії останньої по відношенню до спільного нерухомого майна.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила поновити строк апеляційного оскарження постанови, посилаючись на те, що розгляд справи здійснено судом без її участі, копію протоколу про адміністративне правопорушення вона не отримувала, про розгляд справи в суді першої інстанції повідомлена не була, а копію постанови суду отримала за поданою нею заявою лише 15 вересня 2022 року.

ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції не з`явилася, була повідомлена про розгляд справи за допомогою наданих нею суду засобів зв`язку (а. с. 62, 78).

Відповідно до частини шостої статті 294 КУпАП, на стадії апеляційного перегляду справи, неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення осіб.

Оскільки ОСОБА_1 належно повідомлена про дату, час і місце судового засідання та із заявою про відкладення розгляду справи до апеляційного суду не зверталася, апеляційний суд вважає можливим розглядати справу у її відсутність.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд приходить до висновку про те, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та апеляційна скарга підлягають задоволенню з таких підстав.

Відповідно до статті294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, або якщо відмовлено у його поновленні.

З огляду на матеріали справи, справа розглянута судом першої інстанції за відсутності ОСОБА_1 , якій копія винесеної судом першої інстанції постанови направлена, згідно із супровідним листом, 27 липня 2022року (а. с. 25).

Відомості про вручення судового рішення адресату в матеріалах справи відсутні, а відповідно до заяви, яку ОСОБА_1 подала до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 15.09.2022 року про ознайомлення з матеріалами справи, з матеріалами справи, а отже: із постановою суду, вона ознайомилася 16.09.2022 року (а. с. 26).

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подана до Одеського апеляційного суду шляхом здачі на пошту 23.09.2022 року та отримана апеляційним судом 28.09.2022 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду. В цей же день апеляційна скарга направлена апеляційним судом до суду першої інстанції для виконання положень чинного законодавства (а. с.27-75).

Оскільки матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту вручення ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови у іншу, ніж зазначена в клопотанні, дату, апеляційний суд вважає, що наведена обставина перешкоджала вчиненню нею необхідних процесуальних дій з дотриманням встановленого законом строку, тому цей строк підлягає поновленню як пропущений із поважних причин.

Відповідно до положень статті1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержанняКонституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За приписами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до приписів статті 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП суддя при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та дослідивши матеріали справи, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №178441 від 21.06.2022 року; копією паспорта; заявами; поясненнями;рапортами.

В порушення положень статті 283 КУпАП, опису обставин, установлених під час розгляду справи, постанова суду першої інстанції не містить.

Разом з тим, з огляду на наведені судом матеріали справи, орган, який склав протокол про адміністративне правопорушення, склад правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, вбачав у діях ОСОБА_1 , які полягали в тому, що 03 червня 2022 року, приблизно о 19.40 годині, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , виражалась нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою громадянці ОСОБА_2 .

Із паспорта ОСОБА_1 вбачається, що наведена вище адреса є її зареєстрованим місцем проживання, а із заяв та пояснень ОСОБА_2 слідує, що 03.06.2022 року (як і в інші дні) між нею та сім`єю ОСОБА_3 виникли сварка та суперечки з приводу користування домоволодінням, що належить їм на праві спільної часткової власності (а. с. 4-19).

Пояснення ОСОБА_1 з приводу подій, які відбулися 03.06.2022року при наведених у протоколі про адміністративне правопорушення обставинах, в матеріалах справи відсутні. Судом першої інстанції ОСОБА_1 заслухана не була, в той час, як відповідно до частини третьої статті 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема статтею 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказала на те, що між нею та ОСОБА_4 склалися неприязні відносини та періодично відбуваються конфлікти з приводу порядку користування домоволодінням, яке розташоване по АДРЕСА_1 , право власності на 23/100 часток в якому належить їй. Наразі існує невирішений судовий спір щодо виділу частки іншого співвласника, правонаступником якого є ОСОБА_2 , в натурі та припинення права спільної часткової власності на домоволодіння. ОСОБА_1 зазначила, що вона неодноразово зверталася до правоохоронних органів із заявами щодо неправомірної поведінки ОСОБА_2 по відношенню до неї та до їх спільного нерухомого майна, долучивши до апеляційної скарги засвідчені нею копії цих звернень і відповідей правоохоронних органів на ці звернення ( а. с. 63-72).

Викладені в апеляційній скарзі пояснення не суперечать поясненням ОСОБА_2 у цій справі про адміністративне правопорушення, а навпаки- підтверджують їх.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також морально-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Адміністративно каране хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці охоронювані законом цінності. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як правопорушення проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.

Хоч хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти.

З урахуванням зазначеного, дії, що супроводжувалися, зокрема заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за нормами, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Враховуючи, що мотивом для конфлікту, що виник між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 03.06.2022 року, були особисті неприязні стосунки, а не явна неповага до суспільства з боку ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції висновок суду першої інстанції про наявність у цьому конфлікті такої необхідної складової правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, як наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу на порушення саме громадського порядку вважає неправильним, а винесену ним постанову- такою, що підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 251, 280, 283, 294 КУпАП, апеляційний суд

постановив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 26 липня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 26 липня 2022 року скасувати.

Провадження у справі закрити на підставі пункту 1частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського

апеляційного суду Л. В. Пузанова