Справа № 308/4268/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали справи про адміністративне порушення, які надійшли з Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово ніде не працюючої, мешканки : АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

26.03.2021 року о 11 год. 30 хв., у ОСОБА_1 , яка перебувала у АДРЕСА_2 за фактом продажу з руку у невстановленому місці, був відсутній доумент , що посвідчує її особу, чим порушила постанову КМУ від 09.12.2020 року № 1236 та вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явилася повторно, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, шляхом надіслання судових повісток про виклик до суду за адресою проживання вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення. Відомості щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Таким чином, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності..

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступного висновку.

Диспозиція ч. 1 ст. 44-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України Про захист населення від інфекційних хвороб , іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, тобто є бланкетною.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 року Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 на території України на період дії карантину забороняється, перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні.

Згідно ст. 1 Закону України Про автомобільні дороги вулиця - автомобільна дорога, призначена для руху транспорту і пішоходів, прокладання наземних і підземних інженерних мереж у межах населених пунктів;

Отже, відповідальність за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП наступає, зокрема, у разі перебування особи на вулиці без документів, з яких можливо було б встановити особу. При цьому, зазначений пункт постанови Кабінету Міністрів не забороняє перебування в громадському місці без документів з яких можливо було б встановити особу.

Частиною 1 статті 13 Закону України Про єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу та її спеціальний статус визначено вичерпний перелік документів, які можуть посвідчити особу та підтвердити її громадянство України або спеціальний статус. При цьому, зазначеним законом не передбачено іншого порядку посвідчення особи, зокрема таким, як за місцем проживання .

Отже, протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 не містить жодних відомостей на підставі якого документу (назва документа, серія, №, ким і коли виданий) було встановлено особу працівниками поліці , що в свою чергу позбавляє суд прийти до висновку, що саме ця особа перебувала на вулиці без документів з яких можливо було б встановити особу.

З огляду на викладене, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП та Наказу МВС України №1376 від 06.11.2015 року, яким затверджено Інструкцію з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, протокол про адміністративне правопорушення повинен містити відомості саме про документ (назва документа, серія, №, ким і коли виданий) на підставі якого було встановлено особу.

Проте, як вбачається із матеріалів протоколу ВАБ 432908 складеного 26.03.2021року відносно ОСОБА_1 та доданих матеріалів , наведені вимоги закону при складанні протоколу про адміністративне правопорушення дотримані не були.

Також до протоколу № ВАБ 432908 складеного 26.03.2021року не долучено жодних доказів, з яких можливо було б дійти висновку, що саме особа ОСОБА_1 , що зазначена в протоколі, вчинила адміністративне правопорушення (копія документу, на підставі якого було встановлено особу).

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Виходячи з вищевикладеного, аналізуючи всі обставини справи, враховуючи відсутність у матеріалах справи належних та допустимих доказів, які б давали підстави прийти до висновку про наявність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 суддя приходить до висновку про відсутність події та складу інкримінованого йому правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 36, ст. 9, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, закрити згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул