Провадження № 3/344/5296/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Тринчук В.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності керівника ОСББ «Пасічнянське» ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає по АДРЕСА_1 не відомий за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1445 від 08.09.2022 року ОСОБА_1 будучи керівником ОСББ «Пасічнянське» допустив порушення ведення податкового обліку, а саме: несвоєчасно подано податкову декларацію з плати за землю за 2018 рік, 2019 рік, 2020 рік, 2021 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи повідомленим про час, дату та місце розгляд справи у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не подав.

Особи, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення, розпоряджаються своїми правами на власний розсуд, однак користуватися ними повинні сумлінно в межах процесуального закону відповідно до їх призначення і тією мірою і в тих формах, які необхідні для досягнення мети провадження у справі.

Так, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, керуючись ст. 268 КУпАП, суд вважає, що справу можна розглянути у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі доказів, яких достатньо для прийняття законного та обґрунтованого рішення.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, надання аудиторських висновків, утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 163-1 КупАП.

Частиною 1ст.163-1КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 254 ч.2 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 256 ч.2 КУпАП вказує про те, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до п.2 ст. 278 посадова особа при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Однак, скерований до суду протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням зазначених вище норм КУпАП, оскільки у протоколі відсутній підпис, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності як і відсутні відомості про його відмову від підпису.

На думку суду, наявний у матеріалах акт перевірки ГУ ДПС в Івано-Франківській області не може бути єдиним доказом вчинення адміністративного правопорушення, оскільки не містить відповідних відомостей, які б могли бути беззаперечним доказом винуватості ОСОБА_1 у даному адміністративному правопорушенні. Крім того акт камеральної перевірки ОСОБА_1 не підписувався та у спосіб визначений законом йому не вручався, а відповідно до вимог пункту 86.7 статті 86 ПКУ, ОСОБА_1 протягом десяти робочих днів з дня отримання акту мав право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків і оскільки особу правопорушника не ознайомлено зі змістом акту, за ним зберігається право на надання таких заперечень і на час розгляду справи в суді, також відсутні відомості, що ОСОБА_1 в належний спосіб повідомлявся про місце та час складання протоколу.

За загальним правилом доказ визнається не допустимим, якщо він отриманий з порушенням порядку встановленому законом, а тому не може бути використаний судом при ухваленні рішення.

Інших, достатніх, переконливих доказів винуватості особи поза розумним сумнівом, в розпорядження суду не надано

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, з огляду на те, що наявні в матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 та акт камеральної перевірки, з урахуванням їх недоліків, що наведені вище, є недостатніми доказами для категоричного висновку про винуватість ОСОБА_1 , суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема за відсутністю складу адміністративного правопорушення. З огляду на викладене, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, а відтак справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі наведеного та керуючись ч. 1 ст. 163-1, ст.ст. 247, 280, 283-285, 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Івано-Франківський міський суд протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя В.В. Тринчук