Справа 362/3832/22
Провадження 3/362/2073/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.09.2022 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича Олега Васильовича розглянув справу про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1

за частиною 3 статті 172-20 КУпАП і

встановив:

Щодо ОСОБА_1 складено протокол про військове адміністративне правопорушення, відповідно до якого з 17 березня 2014 року оприлюднення Указу Президента України від 17 березня 2014 року за № 303/2014 «Про часткову мобілізацію» в Україні дії особливий період. 20 вересня 2022 року об 22:30 начальником штабу батальйону зв`язку та радіотехнічного забезпечення в/ч НОМЕР_1 капітаном ОСОБА_2 було виявлено ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння на місці несення служби. За наказом командира частини лейтенант ОСОБА_1 був доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_2 у супроводі капітана ОСОБА_3 та старшого лейтенанта ОСОБА_4 20 вересня 2022 о 23:47 у ІНФОРМАЦІЯ_2 зафіксовано стан алкогольного сп`яніння лейтенанта ОСОБА_1 в розмірі 2,19 проміле (Прилад № 00259 Алконт-М. тест № 401 від 20.09.2022 23:47. 21 вересня 2022 близько 00:40 капітан ОСОБА_5 та старший лейтенант ОСОБА_6 прибули з лейтенантом ОСОБА_1 до місця несення служби. Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на території України введено правовий режим воєнного стану, у зв`язку із чим особовий склад військової частини НОМЕР_1 переведено на казармене положення, що підтверджується наказами командира військової частини НОМЕР_1 про переведення на бойовий режим роботи та перехід на штат воєнного часу, що забороняє залишати територію військової частини без дозволу безпосереднього та прямого начальника. Ураховуючи зазначене лейтенант ОСОБА_1 20 вересня 2022 року, в умовах особливого періоду під час виконання службових обов`язків перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Вказані дії кваліфіковані як вчинення військового правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 КУпАП в умовах особливого періоду.

У судовому засіданні ОСОБА_1 надав пояснення, відповідно до який у вказаний день він дійсно перебував у стані алкогольного сп`яніння, однак, попередньо повідомивши командира про погане самопочуття, розраховував, що йому буде надано час для відпочинку, та перебував за місцем свого проживання, не прибувши на місце служби на ранкове шикування. Між тим, вже після обіду 20 вересня 2022 року за ним приїхали з військової частини та доставили до військової частини.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення, суд виходить з такого.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 252 КУпАП докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до вимог статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Суд констатує, що справа про адміністративне правопорушення не містить належних, допустимих і достатніх доказів на підтвердження винуватості у вчиненні правопорушення.

Так, зокрема, з вищенаведених фактичних обставин справи вбачається, що ОСОБА_1 не перебував на території військової частини в нетверезому стані, але був доставлений до останньої та переданий командирові та вже після цього щодо нього проведено огляд на стан сп`яніння. Тобто, відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 мав умисел на перебування на території військової частини в нетверезому стані, що безпосередньо обумовлено диспозицією статті 172-20 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення

Керуючись статтями 9, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за частиною 3 статті 172-20 КУпАП на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 цього Кодексу.

Постанову може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Попович