12.10.2022 Єдиний унікальний номер 205/6349/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2022 року місто Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Шиян В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 656848 від 14.09.2022 року ОСОБА_1 14 вересня 2022 року приблизно о 23-20 год. не виконала батьківських обов`язків стосовно свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого останній, перебуваючи за адресою: м.Дніпро, вул. Ю.Кондратюка, б.233, керуючи транспортним засобом HONDA DIO, номер рами НОМЕР_2 , здійснив зіткнення з транспортним засобом HYUNDAI ELANTRA, державний номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_3 та залишив місце ДТП. Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні ушкодження, завдані матеріальні збитки.

Таким чином ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП, причини неявки суду не повідомила, клопотань про перенесення судового засідання не подавала.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, та максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності повинна добросовісно використовувати надані їй процесуальні права, не зловживати ними та зобов`язана демонструвати готовність брати участь у судовому розгляді і утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби, передбачені Законом для прискорення процедури слухання.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», а також скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Суд розглядаючи зазначене питання прийшов до наступного.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Відповідальність за ч. 3 ст. 184 КУпАП передбачена за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачене цим кодексом.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 184 ч.3 КпАП України, полягає у вчиненні неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом.

Відповідно до змісту ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ст.ст.251,252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.1 КпАП України, завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. За нормою ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини.

Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Отже, з метою встановлення вини ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні судом досліджено матеріали справи, зокрема протокол про адміністративне правопорушення ВАБ № 656848 від 14 вересня 2022 року, рапорт інспектору взводу 1 роти 4 батальйону 4 УПП в Дніпропетровській області, письмові пояснення водія ОСОБА_3 , який був учасником ДТП. Схемою ДТП від 14 вересня 2022 року, в якій зазначено прізвище ОСОБА_1 , однак відсутній її підпис.

При цьому свідків правопорушення не встановлено, родинні відносини між ОСОБА_1 та неповнолітнім ОСОБА_2 не підтверджено, вік ОСОБА_2 не підтверджено, не вказано нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, в даному випадку на органи поліції.

Достатніх, достовірних та допустимих доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.184 ч.3 КУпАП, суду надано не було.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду із прав людини, суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже таким чином суд неминуче перебирає на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016р.)

Відповідно до ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Таким чином, враховуючи наведені підстави справи, вважаю, що в матеріалах справи відсутні достатні докази для встановлення вини ОСОБА_1 тому суд дійшов до висновку про обґрунтованість закриття провадження у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення за ч.3 ст.184 КупАП.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 7, 245, 247, 251, 252, 280, 283,284, ч. 3 ст.184 КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження по справі стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.3 ст.184 КУпАП, у зв`язку з відсутню складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги про апеляційне оскарження протягом десяти днів із дня її проголошення.

Суддя В.В. Шиян