Справа № 3/593/525/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" жовтня 2022 р. м.Бережани

Суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Данилів О.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції в Тернопільській області департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, жителя АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

14 вересня 2022 року на розгляд Бережанського районного суду надійшов адмінматеріал про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення ним правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Цього ж дня протоколом автоматизованого розподілу вищевказаний адмінматеріал передано для розгляду судді Бережанського районного суду Данилів О.М..

Із надісланого на розгляд суду протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 658564, який був складений 2 вересня 2022 року старшим іспектором ВЧС УПП в Тернопільській області ДПП капітаном поліції Стафурак Владиславом Ігоровичем, видно, що 02 вересня 2022 року, о 10 год. 10 хв., в місті Бережани по вулиці Тернопільська - Чорновола, де встановлено «зелений» рівень епідемічної небезпеки, ОСОБА_1 перебував без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство, чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні, чим порушив постанову КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236, зі змінами № 928 від 19.08.2022 р. Дії ОСОБА_1 старшим іспектором ВЧС УПП в Тернопільській області ДПП капітаном поліції Стафурак В.І. кваліфіковані за ч.1 ст. 443 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, не повідомив суд про причину своєї неявки та не подав суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи вищенаведене, вимоги ст. 268 КУпАП та строки розгляду справи, суд вважає, що розгляд справи можна проводити у його відсутності по наявних матеріалах справи.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський Суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до висновку, що провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП слід закрити, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.І ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч.1,2 ст. 7 та ст. 245 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання принципу законності; завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частиною першою ст.44 3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Виходячи з наведеного, необхідною умовою наявності складу правопорушення, передбаченого ст. 443 КУпАП, є порушення обов`язкових правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, які встановлені: ЗакономУкраїни «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, рішеннями органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Постанова Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 р. «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» в редакції чинній на 02 вересня 2022 року містить 58 пунктів, деякі з вказаних пунктів містять 20 підпунктів. Не зважаючи на вказане, працівником поліції у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано пункт/підпункт постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 р. «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», які, на думку працівника поліції було порушено особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.І ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення серед іншого зазначається нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.З ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення. Таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Виходячи з наведеного, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ 658564, складеному відносно ОСОБА_1 за ч.І ст.443 КУпАП, не наведено відомостей про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч.І ст. 443 КУпАП, оскільки чітко не вказано норму Постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 р. «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

За таких обставин, провадження по справі слід закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, оскільки такі відомості відсутні в протоколі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 44-3, 245, 247, 279, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.І ст. 443 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 443 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особою, щодо якої її винесено, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Бережанського районного суду

Тернопільської області Данилів О.М.