Справа № 720/1976/2
Провадження № 3/720/1002/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року м. Новоселиця

Суддя Новоселицького районного суду Чернівецької області Оленчук І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого в АДРЕСА_1 »

за ч. 1 ст. 185-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

24.09.2022 року приблизно о 06:25 год. перебуваючи в с. Магала (траса державного значення М19) приблизно 498 км. (Чернівці-Магала) гр. ОСОБА_1 організував хресний хід вірян УПЦ від автомобільного кільця с. Магала до жіночого Монастиря с. Бояни без сповіщення органів виконавчої влади чи місцевого самоврядування, чим порушив ст. 39 Конституції України, провів масове зібрання в порушення ст. 19 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», а також в порушення п. 4 рішення ради оборони Чернівецької області від 16.08.2022 р. №1096 прийнятого у відповідності до п.8 ст.8 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» та вчинив адміністративне правопорушення за ч.1 ст.185-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним себе не визнав в повному обсязі та суду показав, що він є настоятелем Свято-Вознесенського Банченського чоловічого монастиря розташованого у селі Банчени Герцаївського району Чернівецької області та 24 вересня 2022 року він прийняв участь у хресній ході в с. Магала, оскільки щороку організовуються такі ходи, де парафіяни моляться за скоріше закінчення війни, за весь народ України, оскільки у війні приймають участь його діти, один з яких повернувся з війни інвалідом, віруючи, що по молитвам вірян Бог здатний зупинити цю страшну війну на Україні. Вранці 24.09.2022 року о 06:00 год. біля кільця в с. Магала Новоселицького району зібрались люди їх було декілька сотень, коли почали рух в дорозі їх супроводжувала поліцейська машина з працівниками поліції. Оскільки він не є організатором хресного ходу, за відсутності заборони молитись де б ти не знаходився, вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення та просить суд справу провадженням закрити.

Захисник Жар М.В., адвокат Онофрей В.К. звернувся до суду з клопотанням про закриття провадження по справі посилаючись на те, що адміністративний протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та зібрані у ній докази, надавши їм відповідну правову оцінку, приходжу до наступного висновку.

Так, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі (ст. 245 КУпАП).

Відповідно дост.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимогст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАПпередбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1ст. 185-1 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, яке тягне за собою попередження або накладення штрафу від десяти до двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Стаття 39 КонституціїУкраїнивизначає, що громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядкуз метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Разом із тим,ст. 64 Конституції Українипередбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбаченихКонституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 6 3цієї Конституції.

Тобто, в умовах воєнного стану реалізація права громадян на збори, мітинги, походи і демонстрації може бути обмежена.

Указом Президента України № 573/202 від 12 серпня 2022 року«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні.

Тобто, наразі в Україні введено воєнний стан на усій її території.

Законом України «Про правовий режим воєнного стану» № 389-VIII від 12 травня 2015 року, передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, відповідні заходи правового режиму воєнного стану, зокрема забороняти проведення мирних зборів, мітингів, походів і демонстрацій, інших масових заходів (п.8, ч.1 ст. 8 вказаного Закону).

Більше того, в умовах воєнного стану забороняються проведення страйків, масових зібрань та акцій (згідно ст. 19 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Так, вина ОСОБА_2 у вчиненому адміністративному правопорушенні, передбаченому ч.1 ст.185-1КУпАП, повністю підтверджується матеріалами справи, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 075133 від 24.09.2022 року, який складений у відповідності з вимогамиКУпАПта містить виклад суті вчиненого правопорушення; даними рапорту поліцейського щодо виявленого правопорушення та його обставин, які стали підставою для проведеної перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення; даними письмових пояснень свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 щодо обставин організації та зібрання людей у хресну ходу; даними відео що додані до матеріалів справи.

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та у передбачений законом спосіб. Відповідно відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

Аналізуючи докази у справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких істотних суперечностей, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 185-1 КУпАП, а саме: порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій - доведена та знайшла своє підтвердження в ході судового розгляду справи.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно дост. 23 КУпАП, метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Згідно з ч.2ст.7 КУпАПпровадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимогст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно дост. 280 КУпАПорган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд бере до уваги, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, хода стосувалася релігійних звичаїв і будь-яких скарг від громадян щодо його дій не поступило.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що для виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України та попередження вчинення ним нових правопорушень достатньо обмежитись усним зауваженням.

Згідно зіст.22 КУпАПпри малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Суд вважає, що таке звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення та оголошення йому усного зауваження, в даному конкретному випадку є доцільним, а також є важливим засобом реалізації судом принципу гуманізму та індивідуалізації відповідальності.

Згідно з ч. 2ст. 284 КУпАПпри оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставівикладеного, керуючись ст.ст. 22, 185-1,268,279,283 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_1 на підставі ст.22 КУпАП від адміністративної відповідальності за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.185-1 КУпАП, у зв`язку з малозначністю вчиненого, оголосивши йому усне зауваження, а провадження по справі закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Чернівецького апеляційного суду через Новоселицький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І.В. Оленчук