ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/5527/22

Номер провадження 3/495/2829/2022

22 вересня 2022 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярський О.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

02.08.2022 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшли матеріали про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

26.07.2022 року поліцейським Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області складено протокол серії ВАВ № 178488 про вчинення гр. ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 18.07.2022 року о 19:30 год., перебуваючи в громадському місці в с. Черкеси по вул. Суворова, вчинила сварку з гр. ОСОБА_2 , висловилась нецензурною лайкою, своїми діями порушила громадській спокій. За вищезазначене правопорушення передбачена відповідальність згідно ст. 173 КУпАП.

Судове засідання призначене на 21.09.2022 року не відбулося, оскільки суддя Боярський О.О., перебував на лікарняному.

В судове засідання призначене на 22.09.2022 року гр. ОСОБА_1 , не з`явилась. Натомість захисник гр. ОСОБА_1 , - адвокат Блащук Ольга Євгеніївна, надала на адресу суду клопотання, про розгляд справи без участі сторони.

Однак захисник гр. ОСОБА_1 , - адвокат Блащук Ольга Євгеніївна, надала на адресу суду клопотання про закриття провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення, оскільки обставини, які зазначені в адміністративному протоколі не відповідають дійсності та зазначений вище адміністративний протокол був складений з численними порушеннями, належних та допустимих доказів на підтвердження вчинення інкримінованого адміністративного правопорушення до протоколу не додано.

Згідност.278 КУпАПпід час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішується питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи зібрані необхідні додаткові матеріали, які мають значення для правильного вирішення справи. Дослідивши зібрані інспектором поліції докази, дійшов висновку про відсутність в діях гр. ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173КУпАП, що є підставою для закриття справи.

Суд наголошує, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (абз. 2 ст. 254 КУпАП) протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складений 26.07.2022 року, в графі склад адміністративного правопорушення зазначено: «18.07.2022 близько о 19:30 годині перебуваючи в громадському місці в С. черкеси, вул. Суворова, вчинила сварку з гр. ОСОБА_2 , висловилась нецензурною лайкою, своїми діями порушила громадській спокій.

Тобто, протокол складений з порушенням строку його складення, зокрема, абз. 2 ст. 254 КУпАП

Судом встановлено, що в протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 не зазначено, в чому саме полягає порушення громадського порядку, які саме суспільні відносини були порушені, чий конкретно спокій порушила остання та в чому саме це проявилось, тобто протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення.

В графі свідки поставлено прочерки, однак в матеріалах містяться пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 26.07.2022, які були надані після складення протоколу.

Також з тексту протоколу вбачається, що ОСОБА_1 не відмовлялась від надання пояснень та підпису протоколу, однак, такі пояснення відсутні і в тексті самого протоколу, і в додатках до нього, що свідчить по порушення прав, встановлених ст. 256 КУПАП.

Так суд наголошує, що ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших поза юридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим с поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді безпричинного порушення громадського порядку і спокою громадян, що супроводжується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву неповаги до суспільства та ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Як вбачається з пояснень свідків та матеріалів гр. ОСОБА_1 неодноразово зверталась до поліції за захистом прав своїх малолітніх дітей, які систематично протягом тривалого часу потерпають від образ та нецензурної лексики з боку ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

В томі числі цей факт підтверджується поясненнями самої гр. ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 .

Висновки.

Суд враховує принцип jura novit curia («суд знає закони»), який передбачає обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Даний принцип викладений у постановах Верховного суду у справах № 537/4259/15-ц та № 917/1739/17.

Суд забов`язаний дотримуватись принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Таку ж позицію висловив Верховний суд у справі №463/1352/16-а.

Доктрина «плодів отруйного дерева» (fruit of the poisonous tree) сформульована Європейським судом з прав людини у справах «Гефген проти Німеччини», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» «Балицький проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України».

Іноді використовується також фраза: «плід отруєного дерева».

Відповідно до цієї доктрини, якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж («Гефген проти Німеччини»). Недопустимими є докази, здобуті із суттєвим порушенням прав та свобод людини.

На думку ЄСПЛ, надається оцінка допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно.

Суд вважає, що поза розумними сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як таких що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину. Це питання має бути вирішене на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Таку ж позицію висловив Верховний суд в постанові Касаційного кримінального суду від 09 квітня 2020 року у справі № 761/43930/17, де зазначив. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння.

Протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУПАП як такий, що складений з порушенням вимог законодавства, не може вважатися допустимим доказом і бути покладеним в основу доведеності вини особи, що притягується до відповідальності. Інші докази не вказують на беззаперечне доведення вини гр. ОСОБА_1 , у вчиненні інкримінованого їй правопорушення в передбаченому законом порядку.

Таким чином суд приходить до висновку, щодо неможливості констатувати об`єктивну сторону правопорушення, а саме, щодо вчинення особою дій викладений в фабулі протоколу, що в свою чергу є основним правилом застосування ст. 256 КУпАП. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про недоведеність вини гр. ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, який передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 173,221,283,284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , невинуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогост.173КУпАП.

На підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти діб з моменту її винесення.

Суддя