справа 362/4063/22
провадження 3/362/2201/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.10.2022 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича Олега Васильовича розглянув справу про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ВЧ

за частиною 3 статті 172-20 КУпАП і

встановив:

Щодо ОСОБА_1 складено протокол про військове адміністративне правопорушення, відповідно до якого з 17 березня 2014 року оприлюднення Указу Президента України від 17 березня 2014 року за № 303/2014 «Про часткову мобілізацію» в Україні дії особливий період.

30 вересня 2022 року об 08:00 військовослужбовець військової служби за контрактом ОСОБА_1 не з`явився на ранкове шикування. Після чого було прийнято рішення командиром військової частини направити людей за місцем проживання майора ОСОБА_1 . По прибуттю до його помешкання було виявлено майора ОСОБА_1 в сильному алкогольному сп`янінні. О 09:30 майор ОСОБА_1 був доставлений до військової частини звідки було направлено на машині медичної частини НОМЕР_1 в супроводі лікаря медичної частини старшого лейтенанта ОСОБА_2 до Васильківської багатопрофільної лікарні для проходження медичного огляду з метою встановлення ступеня алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння. У результаті проведеного огляду на стан сп`яніння встановлено ступінь алкогольного сп`яніння -2,72 проміле, (висновок від 30 вересня 2022 року № 352 складений о 10:50) .

Ураховуючи зазначене майор ОСОБА_1 30 вересня 2022 року, в умовах особливого періоду під час виконання службових обов`язків перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Вказані дії кваліфіковані як вчинення військового правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 17220 КУпАП в умовах особливого періоду.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибув, відповідно до наданої за місцем проходження ОСОБА_1 служби у даний час перебуває в лікарні у відділенні екстреної терапії.

Водночас відповідно до частин 1 статті 277 КУпАП справи цієї категорії мають бути розглянуті протягом доби, з огляду на що суд здійснює розгляд справи за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з такого.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 252 КУпАП докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до вимог статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Суд констатує, що справа про адміністративне правопорушення не містить належних, допустимих і достатніх доказів на підтвердження винуватості у вчиненні правопорушення.

Так, зокрема, з вищенаведених фактичних обставин справи вбачається, що ОСОБА_1 не перебував на території військової частини в нетверезому стані, але був доставлений до останньої та переданий командирові та вже після цього щодо нього проведено огляд на стан сп`яніння. Тобто, відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 мав умисел на перебування на території військової частини в нетверезому стані, що безпосередньо обумовлено диспозицією статті 172-20 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення

Керуючись статтями 9, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за частиною 3 статті 172-20 КУпАП на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 цього Кодексу.

Постанову може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В. Попович