Справа № 169/565/22
Провадження № 3/169/697/22
ТУРІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2022 року смт Турійськ

Суддя Турійського районного суду Волинської області Тітівалов Р.К.,

з участю

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від сектору поліцейської діяльності № 1 (сел. Турійськ) Ковельського районного управління поліції ГУНП у Волинській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Турійського районного суду Волинської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 27 квітня 2022 року близько 19 години 30 хвилин на присадибній ділянці поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав, пояснив, що в нього із сусідкою ОСОБА_2 давно склалися неприязні відносини. Пояснив, що дійсно 27 квітня 2022 року близько 19 години 30 хвилин, перебуваючи на пасовищі, що знаходиться за будинком, в якому він проживає, по АДРЕСА_1 у нього виник конфлікт з ОСОБА_2 . Під час суперечки він двічі скручував та виставляв їй під ніс дулю. Просив провадження у справі закрити, оскільки жодних хуліганських дій він не вчиняв.

Заслухавши особу, яка притягується до відповідальності, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суддя дійшов до такого висновку.

За змістом положень статей 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний всебічно, повно й об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності і з`ясувати, чи було вчинено правопорушення та чи винна в цьому особа, яка притягається до відповідальності.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є громадський порядок, що полягає в дотриманні усталених правил співжиття, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Дрібне хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших правопорушень.

Вчинення хуліганських дій супроводжується бажанням протиставити себе оточуючим, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки, і не зумовлюються особистими мотивами й конкретною метою.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №686460 від 10 жовтня 2022 року ОСОБА_1 ставиться у провину те, що він 27 квітня 2022 року близько 19 години 30 хвилин на присадибній ділянці поблизу будинку АДРЕСА_1 , висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з протоколами допиту свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 02 травня 2022 року, які були очевидцями події, встановлено, що 27 квітня 2022 року близько 19 години 30 хвилин на пасовищі між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт, який тривав дві хвилини. Жодних ударів ОСОБА_1 потерпілій ОСОБА_2 не завдавав та не ображав її, лише двічі тикнув дулю в обличчя. Також свідки вказували, що між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 існують особисті неприязні відносини.

З матеріалів справи видно, що правопорушення ОСОБА_1 вчинене 27 квітня 2022 року, кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125 Кримінального кодексу України, закрито постановою дізнавача від 19 серпня 2022 року в зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку.

Аналіз наведених вище обставин та доказів в їх сукупності дає підстави для висновку, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 пов`язаний виключно з особистими мотивами, що ґрунтуються на непогодженні з діями один одного, а не мотивами явної неповаги до суспільства, у зв`язку з чим суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні такі суб`єктивні ознаки, як хуліганський мотив та умисел, спрямований на порушення громадського порядку, оскільки дрібне хуліганство може мати місце лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин.

За відсутності відповідного мотиву, коли дії особи зумовлені неприязними стосунками з іншою особою і прагненням завдати шкоди конкретній особі чи образити її з особистих спонукань, сам по собі факт висловлювання нецензурними словами в адресу іншої особи не дає достатніх підстав для кваліфікації таких дій як хуліганство.

Такі ж висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах «Малофеєва проти Росії» та «Карєлін проти Росії» у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (частини перша, друга статті 7 КУпАП).

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на вказане, проаналізувавши та оцінивши відповідно до вимог статті 252 КУпАП наведені вище обставини справи та докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку, що провадження у цій справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 7, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Турійський районний суд Волинської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя