Номер провадження: 33/813/781/22
Номер справи місцевого суду: 514/624/22
Головуючий у першій інстанції Тончева Н.М.
Доповідач Цюра Т. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Судді Цюри Т.В.,

За участю секретаря судового засідання - Мілєвої М.С.,

розглянувши матеріали адміністративної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Тарутинського районного суду Одеської області від 08 червня 2022 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , уродженку селища Тарутине Тарутинського району Одеської області, мешканку квартири АДРЕСА_1 , громадянку України, вища освіта, працюючу адвокатом, не заміжню, на утриманні одна неповнолітня дитина, не судиму, не притягувалась до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

Постановою Тарутинського районного суду Одеської області від 08 червня 2022 року визнано винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Накладено на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , уродженку селища Тарутине Тарутинського району Одеської області, мешканку квартири АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України, адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 гривня в дохід держави.

Стягнено з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , уродженку селища Тарутине Тарутинського району Одеської області, мешканку квартири АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України, на користь держави судовий збір в розмірі 496 гривні 20 копійок на розрахунковий рахунок № UA0026001, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, код класифікації доходів бюджету - 22030106 , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), отримувач коштів - ГУК у м. Києві /м. Київ/ 22030106, призначення платежу - судовий збір у справах про адміністративне правопорушення.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати постанову судді Тарутинського районного суду Одеської області від 08 червня 2022 року про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого за ст. 173 КУпАП та закрити провадження у справі за відсутності в події складу адміністративного правопорушення.

В судове засідання суду апеляційної інстанції, призначеного на 04.10.2022 року з`явилася апелянт ОСОБА_1 , яка підтримала доводи своєї апеляційної скарги та просила її задовольнити.

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до суду апеляційної інстанції не з`явилися, однак надіслали на електрону адресу апеляційного суду заяви, у яких просили розглянути справу без їх участі.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення апелянта ОСОБА_1 , перевіривши доводи наведені в апеляційній скарзі, апеляційний суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом статей 252, 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя суду першої інстанції має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173КУпАПполягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Судом першої інстанції зазначені вимоги закону при розгляді справи стосовно ОСОБА_1 виконані не були, з огляду на наступне.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №178001 від 27 травня 2022 року, ОСОБА_1 07 травня 2022 року о 10 годині 15 хвилин, перебуваючи за адресою смт Тарутине на площі біля шкільного спортивного майданчика, образливо висловлювалась на адресу ОСОБА_2 у громадському місці, тим самим принизила її гідність.

Крім того, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №178002 від 27 травня 2022 року, ОСОБА_1 07 травня 2022 року о 10 годині 15 хвилин, перебуваючи за адресою смт Тарутине на площі біля шкільного спортивного майданчика, образливо висловлювалась на адресу ОСОБА_3 у громадському місці, тим самим принизила її гідність.

Приймаючи оскаржувану постанову, районний суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 порушила громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому, судом також зауважено, що висловлювання ОСОБА_1 такого змісту: «Ходят тут как шавки», суд розцінює як нецензурна лайка, використана в громадському місці, а саме на площі біля шкільного спортивного майданчика, з метою приниження гідності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Разом з тим, звертаючись до суду із даною апеляційною скаргою ОСОБА_1 посилається на те, що суд правильно розписує визначення складу адміністративного правопорушення, однак аналізуючи визначення об`єктивної, суб`єктивної сторони, поняття громадського місця та ін. можна прийти до висновку про відсутність факту нецензурної лайки з її боку в громадському місці, або факту образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема апелянт ОСОБА_1 зазначає, що в оскаржуваній постанові вірно зазначено, що вона висловилась словом "Шавка".Однак, тлумачиться воно , як "невелика кімнатна або дворова собака" і не входить до переліку нецензурних слів, які ідентифікуються як нецензурна лайка. Саме таке тлумачення цього слова міститься у Великому тлумачному словнику сучасної української мови (Уклад. І голов.ред. В..Т. Бусел. - К.; Ірпінь: ВТФ «Перун», 2001.-1440 с. І8ВИ 966- 569-013-2), в якому згідно опису лексичного складу словника до реєстру словника не внесено слів та висловів, що відносяться до ненормативної, нецензурної лайливої лексики. Згідно словника, на ст. 1387 міститься тлумачення слова «Шавка», ж. розм. невелика кімнатна або дворова собака.

Однак, як зазначає апелянт ОСОБА_1 , суд не зазначив у постанові оцінки цього аргументованого опису тлумачення, або обґрунтувань спростування такого тлумачення, а навпаки, суд упереджено вдався до збирання доказів зворотнього. Так у постанові зазначено, що «Тлумачний словник української мови визначає слово «шавка» в переносному значенні як презирливе висловлювання на адресу злобного крикуна». Проте матеріали справи не містять жодного згадування щодо такого тлумачення.

Крім того, ОСОБА_1 у своїх письмових поясненнях, доданих до вказаних протоколів, вину у вчинених адміністративних правопорушеннях не визнала, вказала, що нецензурною лайкою не виражалась, образливого чіпляння до громадян не вчиняла. Вважає, що докази, які б підтверджували факт нецензурної лайки в матеріалах справи відсутні.

Дослідивши зібрані матеріали справи та доводи, наведені в апеляційній скарзі, апеляційний суд виходить з наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Слід зазначити, що згідно вимог КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться судом в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Разом із тим, судом першої інстанції не взято до уваги та не враховано те, що ОСОБА_1 згідно з протоколами про адміністративне правопорушення інкримінується саме факт «образливого висловлювання» на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 а не факт «нецензурної лайки» в адресу вказаних осіб.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, діяння інкриміноване ОСОБА_1 відноситься саме до інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, що виразились в образливому висловлюванні на адресу ОСОБА_3 на адресу ОСОБА_2 у громадському місці.

Проте, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості усунути порушення закону, допущені судом першої інстанції, оскільки відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно з п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення цей строк закінчився, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Так, у протоколах про адміністративне правопорушення від 27.05.2022 року зазначено, що датою вчинення адміністративного правопорушення є 07.05.2022 року (а.с.1, 27).

Оскільки на момент розгляду справи судом апеляційної інстанції строк, передбачений ч.2 ст.38 КУпАП, закінчився, тому провадження в ній підлягає закриттю.

Відповідно до п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

При цьому слід зазначити, що п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, формулювання абзацу першого ст. 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (ст. 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення. Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається, з підстав закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Підсумовуючи наведене, апеляційний суд приходить до переконання про те, що постанову суду першої інстанції відносно ОСОБА_1 слід скасувати та прийняти нову постанову, якою провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити на підставі ст. 38 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 23, 30, 33, 36, 38, 293, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову Тарутинського районного суду Одеської області від 08 червня 2022 року - скасувати.

Прийняти постанову, якою провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити на підставі ст. 38 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду: Т.В. Цюра