Справа № 567/1124/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2022 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Венгерчук А.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Острозького ВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт НОМЕР_1 виданий 12.05.2006

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

(права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України ОСОБА_1 роз`яснені)

встановила:

за протоколом серії ВАВ №408343 20.08.2022 близько 19:30 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в с.Оженин по вул.Мирна Рівненського району Рівненської області, поблизу залізничної станції, в громадському місці, вдарив ногою автомобіль марки "БМВ", зеленого кольору, який належить ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні зазначеного правопорушення не визнав, пояснив, що будь-яких протиправних дій не вчиняв та автомобіль ОСОБА_2 не вдраряв.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд виходить з наступного.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Дане правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Водночас, хуліганство відрізняється від інших дій, які за своїм проявом схожі на хуліганство, однак за своїм суб`єктивним проявом не утворюють складу даного адміністративного правопорушення. Зокрема, якщо дії особи були викликана неприязними відносинами до певної особи, як довго триваючими так і тими, які виникли раптово, в тому числі і у випадку неправомірної поведінки особи, то такі не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Особа діє із хуліганським мотивом коли її дії проявляються у очевидному, демонстративному, зневажливому ставленні до встановлених у суспільстві правил поведінки та етики, прояві зневаги до існуючих правил і норм поведінки. При цьому, прояв неповаги повинен бути явним, демонстративним, безсумнівно очевидним як для особи, що вчиняє хуліганство, так і інших очевидців, поширюватись на значне та невизначене коло оточуючих. Для хуліганського мотиву дій винного характерно те, що ці дії логічно не обґрунтовані і не обумовлені певними обставинами, без чіткого визначення спрямованості і предмету посягання.

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення відсутній виклад обставин та матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 таких дій, що порушують громадський порядок. У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №408343 від 20.08.2022 не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака правопорушення.

У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її (рішення ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia»), адже діючи іншим чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

З долучених до протоколу про адміністративне правопорушення пояснень вбачається, що ОСОБА_1 зробив зауваження дівчатам, з приводу чого у нього виник короткотривалий словесний конфлікт з ОСОБА_2 . Одночасно з фабули протоколу про адміністративне правопорушення та доданих матеріалів не вбачається, що висловлювання ОСОБА_1 були нецензурними, висловленими у грубій формі та були розраховані на можливість їх сприйняття усіма оточуючими або більшістю із них, а також вчинення ОСОБА_1 інших дій, що були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

За таких умов, суд вважає, що використання як джерела доказу протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 для встановлення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за наявності заперечень ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення є недостатнім.

Наведене дає підстави стверджувати про відсутність в його діях як хуліганського мотиву зокрема, так і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КК України в цілому.

Отже, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б в своїй сукупності вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст.221, 247, 276, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановила :

справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події та складу зазначеного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуВенгерчук А.О.