Провадження № 3/337/1141/2022
ЄУН № 337/2646/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року Суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Ширіна Світлана Анатоліївна, розглянувши адміністративний протокол Серії ВАВ № 394622, який надійшов з ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, яка офіційно не працевлаштована, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою : АДРЕСА_2 ,

за ч.1 ст. 173-2 КУпАП ,суддя, -

Права, передбачені ст. 63 Конституції України, ст.268 КУпАП, роз`яснені, суддя, -

В С Т А Н О В И Л А :

06.08.2022 року о 14-00 годині гр. ОСОБА_1 , знаходячись за місцем мешкання за адресою : АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою свою матір гр. ОСОБА_2 , погрожувала її та штовхала, чим завдала їй домашнє насильство психологічного та фізичного характеру, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Правопорушниця ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що в обставинами викладеними у протоколі , складеному відносно неї вона не згода, оскільки ініціатором сварки була її матір. 06.08.2022 року між ними виникла словесна сварка в ході якої вона штовхнула матір ОСОБА_2 і остання впала на підлогу.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_2 , пояснила, що 06.08.2022 р. вона знаходилась за місцем мешкання за адресою : АДРЕСА_1 у своїй кімнаті , між нею та дочкою ОСОБА_1 виникла сварка, в ході якої остання погрожувала їй. Коли вона намагалась зачинити двері у кімнату ОСОБА_1 перешкоджала їй, потім штовхнула її , внаслідок чого впала на підлогу. ОСОБА_1 забрала в неї телефон , потім повернула і вона зателефонувала онуку ОСОБА_3 , якому розповіла , що відбувається і сказала , щоб він викликав поліцію. Сварки між ними відбуваються тривалий час.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що він не був свідком подій, які мали місце 06.08.2022 р. В той день йому подзвонила бабуся ОСОБА_2 і повідомила, що його матір ОСОБА_1 знову вчинила сварку та штовхнула її, внаслідок чого вона впала. Прохала , щоб він викликав поліцію. Він викликав поліцію. Сварки між матір`ю ОСОБА_1 та бабусею ОСОБА_2 відбуваються через грошові кошти вже на протязі тривалого часу. Вони з бабою проживають разом за адресою : АДРЕСА_1 , матір ОСОБА_1 приходить до цієї квартири коли їй потрібно, а взагалі вона мешкає поверхом вище у належній їй квартирі.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови) , що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації .

Відповідно до вимог ст.245, ст.280, ст.256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні а також інші обставини, які мають значення для справи.

Адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях (рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 р. №23-рп/2010).

Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст.62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Адміністративні стягнення має на меті покарання порушника, запобігання скоєнню нових правопорушень. Про те покарання не є самоціллю, воно виступає необхідним засобом виховання правопорушника і запобігання правопорушенням.

У статті 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «При розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Скоппола проти Італії» від 17.09.2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Частина 2 ст. 61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Системний аналіз та юридичний зміст положень ч.2 ст. 61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа.

Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Дослідивши матеріали справи , вислухавши пояснення правопорушниці ОСОБА_1 , вислухавши пояснення свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , суддя приходить до висновку , що винність правопорушниці підтверджується сукупністю даних, які є у матеріалах справи : обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, протоколом прийняття заяви про вчинене правопорушення, витягом з ЖЄО ВП №5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, письмовими поясненнями гр. ОСОБА_2 , з яких вбачаються повністю викладені в протоколі обставини вчинення гр. ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, які підтримані ОСОБА_2 під час судового розгляду, що повністю спростовує невизнання ОСОБА_4 вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 -2 КУпАП.

Відповідно ст. 33 КпАП України, при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер скоєного правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини які пом`якшують відповідальність.

Дії гр. ОСОБА_1 кваліфіковані суддею за ч.1 ст.173-2 КУпАП, як вчинення домашнього насильства.

Суддя вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення даного адміністративного правопорушення та винуватість в ньому ОСОБА_1 . Підстав сумніватися в достовірності вказаних доказів у судді немає.

Об`єктивно з`ясувавши обставини справи, повно та всебічного дослідивши надані суду докази, особу правопорушниці, якою вчинено правопорушення пов`язане з вчиненням домашнього насильства, суддя вважає ОСОБА_1 за ч.1 ст.173 -2 КУпАП стягнення слід визначити необхідним та достатнім для досягнення ст.23 КУпАП мети, зокрема виховання в дусі додержання законів України та запобігання вчиненню нових правопорушень, адміністративне стягнення в межах санкції статті, за якою кваліфіковане правопорушення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись ст. ст. 9, 23, 32, 33, 173-2, 221, 245, 256, 280, 283, 284, 286 КУпАП , ЗУ «Про судовий збір»,суддя, -

постановила:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП та призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170(сто сімдесят) гривень, 00 коп.

Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником в прибуток держави не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу за наступними реквізитами: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/ТГ м.Запорiжжя/21081100, Код ЄРДПОУ отримувача: 37941997,Код банку (МФО): 899998, Рахунок: UA0008479, Код класифікації доходів бюджету:21081100

У разі несплати у встановлений законом строк штрафу, на підставі ст.308 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у примусовому порядку подвійний розмір штрафу, тобто 340,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,на користь держави (Банк отримувача : Казначейство України (ЕАП); Отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; Код ЕДРПОУ отримувача: 37993783; Номер рахунку отримувача : UA0026001 , Код класифікації доходів бюджету : 22030106) судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 496,20,00 грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Хортицький районний суд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її проголошення.

Суддя

Хортицького районного суду С.А. Ширіна м. Запоріжжя

13.09.2022