Справа № 185/6901/22
Провадження № 3/185/2864/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2022 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Ткаченко О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Павлоград, громадянина України, з вищою освітою, вдівця, працюючого в Павлоградський РТЦ, командиром взводу, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 11.08.2022 о 18-30 год. ОСОБА_1 , знаходячись на подвір`ї буд. АДРЕСА_2 , вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 та чіплявся до нього, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані обставини орган поліції підтверджує завою ОСОБА_2 і його письмовими поясненнями, інші докази відсутні.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи у відповідності до положень ст.252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, керуючись законом, приходить до наступного.

Згідно вимог ст.245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За положеннями ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, який в силу положень ст.251 КУпАП, є одним із джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. З суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАВ №458459 від 11.08.2022 зазначено, що ОСОБА_1 11.08.2022 о 18-30 год. висловлювався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та чіплявся до нього, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнав, пояснив, що після придбання частини будинку під дачу з а адресою буд. АДРЕСА_2 відносини з сусідом не склалися, останній хотів сам придбати цю частину, але не зміг, після чого ОСОБА_2 став постійно провокувати його та його матір, вчиняв різні сварки за найменшим приводом, як це сталося і 11.08.2022 о 18-30 год., коли ОСОБА_2 будучи в нетверезому стані почав чіплятися до нього з приводу бруківки, яку він клав перед в`їздом до будинку, останній почав сваритися нецензурною мовою, вдарив ногою по інструментам, які порозліталися, після чого була викликана поліція, яка склала протоколи чомусь на обох, повідомивши, що суд розбереться.

ОСОБА_3 в судовому засіданні підтвердила показання свого сина, щодо обставин, які відбулися 11.08.2022 о 18-30 год. та подій, які передували цьому.

Отже, у даному випадку дійсним є лише факт того, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мав місце конфлікт, якому передували протиправні дії ОСОБА_2 , однак, не кожен конфлікт є дрібним хуліганством з боку особи, яка припиняє протиправні дії іншої особи, при цьому на особу, уповноважену складати протокол про адміністративне правопорушення, покладається обов`язок довести причинно-наслідковий зв`язок між діями, що вчинені особою та наслідками, що настали.

Інакше кажучи, саме по собі вживання нецензурної лайки автоматично не утворює собою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, необхідно довести, що особа, яка це здійснює, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства і що ці дії не здійснюються нею внаслідок протиправних дій іншої особи.

Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 8 вересня 2022 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу за наступних обставин: 11.08.2022 о 18-30 год., ОСОБА_2 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння по АДРЕСА_3 , вчинив дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_1 та чіплявся до нього, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/106136462).

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Окрім цього, суд акцентує увагу на тому, що відповідно до вимог ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, встановленому законом, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, в зв`язку з чим відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, а провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 цього Кодексу.

Керуючись ст.24,40-1,173,247,284 КУпАП, -

постановив:

Провадження по адміністративній справі №185/6901/22 у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в Дніпровський апеляційний суд через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О. А. Ткаченко