Справа №932/5143/22
Провадження №3/932/2654/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Овчиннікова О.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшло з Відділу адміністративної практики Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, про притягнення до адміністративної відповідальності ч. 3 ст. 178, ст. 173, ст. 185 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

07.09.2022 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення № 932/5143/22 (провадження №3/932/2654/22) відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 178 КУпАП, матеріали справи про адміністративне правопорушення № 932/5146/22 (провадження №3/932/2656/22) відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, матеріали справи про адміністративне правопорушення № 932/5149/22 (провадження №3/932/2659/22) відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП.

Постановою від 08.09.2022 року справи про адміністративні правопорушення №932/5143/22 (провадження №3/932/2654/22), №932/5146/22 (провадження №3/932/2656/22), №932/5149/22 (провадження №3/932/2659/22) відносно ОСОБА_1 за ознаками ч. 3 ст. 178, ст. 173, ст. 185 КУпАП об`єднано в одне провадження під №932/5143/22 (провадження №3/932/2654/22).

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №540721 від 28 серпня 2022 року, 28.08.2022 року о 13 год. 35 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 знаходився у під`їзді в п`яному вигляді, різкий запах з порожнини рота, нестійка хода, чим ображав людську гідність і громадську мораль.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №309480 від 28 серпня 2022 року, 28.08.2022 року о 13 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , другий під`їзд на п`ятому поверсі, ОСОБА_1 , перебуваючи на поверсі у п`яному вигляді, висловлювався нецензурною лайкою та стукав до дверей мешканців будинку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №309479 від 28 серпня 2022 року, 28.08.2022 року о 13 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , на п`ятому поверсі, ОСОБА_1 , перебуваючи в п`яному вигляді, здійснив злісну непокору законним вимогам поліцейського старшого лейтенанта Крата І.О., а саме на неодноразові вимоги припинити правопорушення, висловлювався нецензурною лайкою, залишатись на місці не реагував, чим посягнув на встановлений порядок управління.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотання про відкладання розгляду справи до суду не надіслав. За таких обставин, на підставі ст. 268 КУпАП, вважаю за можливе розглянути справу у відсутність правопорушника.

Ознайомившись з матеріалами справи, вважаю, що дана адміністративна справа підлягає закриттю за відсутністю складів правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з огляду на таке:

Диспозиція ч. 3 ст. 178 КУпАП передбачає відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті (розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль), вчинені особою, яка двічі протягом року піддавалась адміністративному стягненню за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або появу в громадських місцях у п`яному вигляді.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція ст. 185 КУпАП передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

У матеріалах справи відсутні конкретні докази, які зазначені у ст. 251 КУпАП, і які б свідчили, що ОСОБА_1 28.08.2022 року перебував в у під`їзді в п`яному вигляді, мав різкий запах з порожнини рота з нестійкою ходою, висловлювався нецензурною лайкою та стукав до дверей мешканців будинку, а також і що здійснив злісну непокору законним вимогам поліцейського старшого лейтенанта ОСОБА_2 , а саме на неодноразові вимоги припинити правопорушення, висловлювався нецензурною лайкою, залишатись на місці не реагував, а саме: немає належних документів на підставі, яких встановлено особу правопорушника, в протоколах не зазначено понятих, не зазначено свідків чи потерпілих, чий спокій був порушений, жодних пояснень ОСОБА_1 , його підпису, та жодних доказів вчинення правопорушень ОСОБА_1 до матеріалів справи не долучено.

Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про громадянство України» документами, що підтверджують громадянство України, є: 1) паспорт громадянина України; 3) паспорт громадянина України для виїзду за кордон; 4) тимчасове посвідчення громадянина України; 6) дипломатичний паспорт; 7) службовий паспорт; 8) посвідчення особи моряка; 9) посвідчення члена екіпажу; 10) посвідчення особи на повернення в Україну.

Згідно з вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати такі обставини, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП України зазначає, що доказами по справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

Приймаючи дане рішення, суддя керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, зокрема, винуватість особи, що притягається до адміністративної відповідальності поза розумним сумнівом доводиться обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, поясненнями свідків, відеоматеріалами та іншими матеріалами справи в їх сукупності. Вказані докази оцінюються за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю. Однак зібрані органом національної поліції матеріали взагалі не містять будь-яких доказів вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , крім протоколів про адміністративні правопорушення та рапортів працівника поліції, які суд не може прийняти в якості доказів вчинення адміністративного правопорушення, оскільки вони складені уповноваженою зацікавленою особою і не доводять в своїй сукупності вини ОСОБА_1 .

Суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що деталі обвинувачення у кримінальному процесі мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv. the United Kingdom), п. 161, Series А заява № 25). який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Доведення «поза розумним сумнівом» відображає максимальний стандарт, що має відношення до питань, що вирішуються, при визначенні кримінальної відповідальності. Ніхто не повинен позбавлятися волі або піддаватися іншому покаранню за рішенням суду, якщо вина такої особи не доведена «поза розумним сумнівом (Sevtap Veznedaroрlu v. Turkey (Севтап Везнедароглу проти Турції).

На підставі викладеного, у зв`язку з тим, що провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень за ч. 3 ст. 178, ст. 173, ст. 185 КУпАП є не доведеною, оскільки ні протоколи про адміністративні правопорушення, ні матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів винуватості ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, суд вважає необхідним провадження по адміністративній справі закрити у зв`язку з відсутністю доказів причетності ОСОБА_1 до вчинення адміністративних правопорушень.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , притягнутого за ч. 3 ст. 178, ст. 173, ст. 185 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.С. Овчиннікова