Справа № 752/9368/22
Провадження №: 3/752/5714/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2022 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні суду у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 154 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання АДРЕСА_1 місце реєстрації АДРЕСА_2 ідентифікаційний номер НОМЕР_1
за участіОСОБА_1 (особисто)

ВСТАНОВИВ:

14.07.2022 уповноваженою особою Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 497038 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 154 КУпАП ОСОБА_1 , в якому у графі дата, час, місце і суть учиненого адміністративного правопорушення зазначено, що він 14.07.2022 об 11:30 у м. Києві по просп. Голосіївському неподалік будівлі з № 15-а вигулював собаку без повідка та нашийника.

До вказаного протоколу приєднано рапорт інспектора СЮП ВП Голосіївського УП ГУ НА у м. Києві Липовецької Я., копію паспорта ОСОБА_1 .

Частиною 1 ст. 154 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також не прибирання власником тварин їх екскрементів під час перебування тварин у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях). Такі дії тягнуть за собою попередження або накладення штрафу на громадян від десяти до двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб від двадцяти до п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Під час розгляду справи в суді ОСОБА_1 надав пояснення, згідно з якими його песик з кличкою Алая дворняга, маленька за зростом і розміром тваринка, добре вихована, спокійні і лагідна, має усі необхідні щеплення, ветеринарний паспорт та цілком безпечна для оточуючих. На підтвердження своїх пояснень ОСОБА_1 надав фото тварини та ветеринарний паспорт.

Дослідивши наявні матеріали суд (суддя) установив, що згідно з ветеринарним паспортом собака Алая є метисом, тобто собакою змішаних порід. Жодних відомосте про те, ще цей метис походить від порід, наведених у Переліку небезпечних порід собак, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1164 матеріали справи про адміністративне правопорушення, а так самі і ветеринарний паспорт власника тварини, не містять, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не може вважатися таким, що вчинив адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 154 КУпАП.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

У силу Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди України застосовують пр. розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі Кобець проти України (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі Авшар проти Туреччини (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа Коробов проти України № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (рішення від 18.01.1978 у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 126 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП зважаючи на відсутність події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 44-3, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 154 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко