ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/911/22 Справа № 214/2982/22 Суддя у 1-й інстанції - Ковтун Н.Г. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро, апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 липня 2022 року у справі про адміністративне правопорушення, якою:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік.

При обставинах зазначених в оскаржуваній постанові, 14 червня 2022 року о 03 годині 50 хвилини, в Дніпропетровській області, в м. Кривому Розі, Саксаганському районі, вул. Технічна, буд. 2, водій ОСОБА_2 керував транспортним засобом «HYUNDAI Tucson», державний номерний знак НОМЕР_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується висновком КП «Криворізька багатопрофільна лікарня з надання психіатричної допомоги» ДОР №1211 від 14.06.2022 року ОСОБА_2 перебував у стані алкогольного сп`яніння. Зафіксовано на БК 475740, БК 475744. Своїми діями ОСОБА_2 порушив п. 2.9а ПДР України, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та постановити нову, якою провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що було порушено його право на захист; протокол про адміністративне правопорушення та висновок медичного огляду є недопустимими доказами; огляд проведення з порушеннями; працівника поліції не роз`яснено права, що є порушенням права на захист; довідка не оформлена належним чином

Захисник Щербань В.С. підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність постанови суду в межах апеляційної скарги, співставивши їх з наявними в матеріалах справи доказами, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доводи апеляційної скарги щодо відсутності підстав для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності спростовуються матеріалами провадження.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 230645 від 14.06.2022 року, ОСОБА_2 керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння; відеозаписом доданим до даного протоколу на якому зафіксовано, з якого видно, що ОСОБА_2 повідомляє працівникам поліції, що керував транспортним засобом та перебуває в стані алкогольного сп`яніння; висновком КП КБЛНП ДОР від 14.06.2022 року відповідно до якого ОСОБА_2 перебуває в стані алкогольного спяніння; рапортом працівника поліції.

Враховуючи вищенаведені докази по справі, апеляційний суд вважає їх достатніми для встановлення обставин справи.

Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини справи повністю узгоджуються з іншими доказами. Не довіряти діям працівників поліції, під час складання відносно ОСОБА_2 протоколу про адміністративне правопорушення, у суду апеляційної інстанції немає.

Керування транспортним засобом в стані алкогольного спяніння є підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, а тому судом першої інстанції обґрунтовано зроблено висновок про доведення вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Дані матеріали справи, в своїй сукупності, містять неспростовні факти перебування ОСОБА_2 в стані алкогольного спяніння під час керування ним транспортним засобом.

Крім того, для притягнення до відповідальності за ст. 130 КпАП не має значення, протягом якого часу особа, яка перебуває у стані сп`яніння чи під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, керувала транспортним засобом. Правопорушення вважають закінченим з того моменту, коли він почав рухатись.

Що стосується доводів апелянта про те, що протокол про адміністративне правопорушення та висновок медичного огляду є недопустимими доказами; огляд проведення з порушеннями; працівника поліції не роз`яснено права, що є порушенням права на захист; довідка про наявність водійського посвідчення не оформлена належним чином, - апеляційний суд зазначає наступне.

Так, у постанові Верховного Суду від 26.03.2020 року у справі № 2а-475/09/1370 застосовані релевантні для цієї справи висновки та практика ЄСПЛ, за якими не може бути скасовано правильне по суті рішення та відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму. Рішення може бути скасоване лише для виправлення істотної помилки.

Пуризм у загальноприйнятому розумінні є надмірним прагненням до чистоти, переваги форми над змістом.

Правовий пуризм може мати як добровільний характер і виявлятися в діяльності окремих посадових осіб, так і бути вимушеним через санкціонування державою, яка обмежує реалізацію дискреційних повноважень суб`єктів правозастосування, недопущення відступу від правових приписів.

Процесуальні норми є вторинними порівняно з матеріальними, оскільки призначення перших полягає в забезпеченні реалізації других. Тобто характер, зміст і призначення процесуальних норм підпорядковані вимогам матеріальних норм і тому зумовлені ними та є похідними від них.

Не кожен дефект певного адміністративного акта, яким є й протокол про адміністративне правопорушення, робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Такий вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини, який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий».

При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

Інакше кажучи, за принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування певного акта з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що матеріалами справи доведено та в судовому засіданні не спростовано факт керування ОСОБА_2 в стані алкогольного спяніння, вказані в апеляційній скарзі порушення, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, апеляційним судом не приймаються.

Таким чином, суд першої інстанції не порушив вимог ст. ст. 279, 280, 213, 221 КУпАП і розглянув справу в межах наданих матеріалів справи.

Враховуючи зазначене, в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

При апеляційному перегляді не встановлено порушень судом першої інстанції ст.ст. 279, 280 КУпАП, докази перевірені на їх допустимість, належність та достатність відповідно до ст. 252 КУпАП, а всі обставини, що мають значення для вирішення справи, суд з наведенням відповідних мотивів встановив та правильно кваліфікував вчинене правопорушення.

Неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які б були підставою для скасування постанови судді, апеляційним переглядом не встановлено.

Таким чином, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову судді першої інстанції без змін.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 липня 2022 року щодо ОСОБА_1 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун