Справа № 346/3219/22
Провадження № 3/346/2159/22
П О С Т А Н ОВ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області

Валігурська Л.В.

за участю секретаря: Вербіщук О.Д.

розглянувши матеріали, які надійшли з Коломийського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженки м. Коломия, Івано-Франківська область, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №288126 від 10.08.2022 року ОСОБА_1 31.07.2022 року близько 20:00 години, перебуваючи за адресою АДРЕСА_3 , ображала нецензурною лайкою, образливо чіплялася та погрожувала фізичною розправою, а саме: погрожувала вдарити палицею, ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під час судового розгляду ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала. Дала показання про те, що конфлікт між нею та потерпілим виник ще приблизно на початку літа 2022 року, оскільки її малолітні діти у дворі будинку з місцем їх проживання облаштували собі будиночок, і якому граючись проводять багато часу. Сусідів, а саме: ОСОБА_2 та його дружину вказана обставина дуже дратує, оскільки діти на їх переконання поводять себе дуже голосно. Спочатку вони через адміністративну комісію Коломийської міської ради намагались вирішити питання щодо примусового демонтажу вказаного будинку, а коли їм було відмовлено звернулись до поліції.

Так, 31.07.2022 року діти вчергове грались в дворі будинку, а потерпілий знову зробив їм зауваження, кричав на їх адресу. Вона зі свого боку просила його не підвищувати голос, але нецензурної лайки вона не використовувала, як і не погрожувала ніякою палкою і взагалі не погрожувала фізичною розправою. Зазначила також, що потерпілий з іншими сусідами не свариться, а постійно має претензії лише до неї та її дітей.

Спростовуючи позицію ОСОБА_1 потерпілий ОСОБА_2 під час судового розгляду пояснив, що дійсно всередині літа 2022 року малолітні діти ОСОБА_1 у дворі будинку за місцем їх проживання облаштували будиночок для ігор, через що у дворі стало дуже шумно, оскільки постійно збирається велика кількість дітей. Зазначив, що шум не має великого значення, оскільки більшою проблемою є та обставина, що діти ОСОБА_1 активно вживають нецензурну лайку під вікнами будинку, з приводу чого і їм, і ОСОБА_1 неодноразово робили зауваження.

31.07.202 року діти вчергове поводили себе неадекватно, на що їм було зроблено зауваження, але ОСОБА_1 стала в його бік нецензурно лаятись, ображала, схопила палку і намагалась на нього замахуватись. Сусідка також просила дітей не вживати нецензурну лексику, але на її прохання також ніхто не відреагував.

Просив врахувати, що ОСОБА_1 постійно неадекватно реагує на зауваження в бік своїх дітей.

Позицію потерпілого підтвердила і свідок ОСОБА_3 , яка під час судового розгляду пояснила, що за подіями 31.07.2022 року спостерігала з вікна власної квартири. Було зрозуміло, що ОСОБА_1 активно свариться в бік її чоловіка, при чому хапала палицю і намагалась на нього замахнутись. Підтвердила ту обставину, що конфлікт триває з середини літа через побудований у дворі будиночок, де постійно збирається купа дітей, проте саме діти ОСОБА_1 поводять себе найбільш неадекватно, оскільки активно використовують ненормативну лексику, при цьому на зауваження не реагують.

Окрім показань потерпілого та свідка, наданих суду та особі, уповноваженій на складання протоколу, вина ОСОБА_1 згідно матеріалів справи про адміністративне правопорушення обґрунтована наступними дослідженими та перевіреними судом доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №288126 від 10.08.2022 року, в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а саме: час (31.07.2022 року близько 20:00 години), місце (м. Коломия, вул. Чайковського біля будинку №56), обставини допущеного порушення (нецензурна лайка, образливе чіпляння та погроза фізичною розправою ОСОБА_2 );

- протоколом прийняття заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.08.2022 року, з якого вбачається, що 31.07.2022 року о 20:00 години громадянка на ім`я ОСОБА_4 , яка проживає по АДРЕСА_2 , погрожувала йому фізичною розправою, а саме: вдарити палицею, ображала його та чіплялася до нього та його дружини ОСОБА_3 , через те, що він зробив зауваження її та її дітям з приводу того, що вони голосно шуміли біля під`їзду.

Оцінюючи викладене, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях у процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, досліджених судом, та пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , останні є сусідами та між ними періодично, протягом тривалого часу виникають конфлікти з приводу поведінки дітей особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Дії ОСОБА_1 , вчинені за місцем свого проживання були викликані особистими мотивами, а не намаганням виразити явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Враховуючи викладене суд приходить до висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 саме хуліганського мотиву, а відтак її не може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016 р.). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Окрім викладеного, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Проте протокол відносно ОСОБА_1 в порушенням вимог ст. 254 КУпАП складено 10.08.2022 року, тоді як порушення мало місце 31.07.2022 року, тобто через десять днів після виявлення вчиненого правопорушення.

Відповідно ж до позиції Верховного Суду від 31.01.2019 року в справі №760/10803/15-а аналіз правових положень ст. ст. 254, 268 КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Позбавлення особи можливості реалізувати надані їй права, які передбачені ст. 268КУпАП, на думку суду касаційної інстанції, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Наведене свідчить, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому не може вважатись належним доказом з огляду на вимоги ст. 252 КУпАП.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумнів щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 173, 247, 250-252, 280, 283, 284 КУпАП -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя: Л.В. Валігурська