Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1865/22
Провадження № 3/935/1241/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 вересня 2022 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М. розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №2 Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка не працює, перебуває у декретній відпустці, РНОКПП не надано

за ч.1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення ,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП, згідно з яким, 11.08.2022 о 22.30 год. остання, будучи матір`ю неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , 2007 р.н., ОСОБА_3 , 2014 р.н., ОСОБА_4 , 2019 р.н., ОСОБА_5 , 2021 р.н., ухилилась від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя та виховання, а саме: дочка ОСОБА_2 вживала пиво марки «Оболонь».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлялась, про поважність причин неявки суд не повідомила, з клопотаннями, заявами до суду не зверталась.

З огляду на положення ст.268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглядати справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, зокрема,

- протокол про адміністративне правопорушення від 11.08.2022, копію якого ОСОБА_1 отримала, зазначила, що згодна з протоколом;

- свідоцтва про народження дітей;

- рапорт ВП №2 Житомирської РУП, з якого вбачається, що на номер 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_7 про те, що ОСОБА_1 перебуває у стані сильного алкогольного сп`яніння біля річки, з нею перебуває дитина, якій два тижні, вона не дивиться за дитиною, покинула її на возі. Прибувши на місце події спільно з працівником ССД було встановлено, що діти перебувають з матір`ю не голодні,

суддя дійшов такого висновку.

Так, статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч.1 ст. 184 КУпАП, передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Так, ч.2 п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.03.2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» передбачено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП проявляється у невиконанні батьками або особами, що їх замінюють, обов`язків щодо виховання дітей, а саме: залишення впродовж тривалого строку дитини без будь-якого нагляду; ухилення від виховання дітей (у т.ч. незабезпечення відвідування ними школи, контролю за проведенням дозвілля); незабезпечення дитині безпечних умов перебування за місцем проживання чи в іншому місці; невжиття заходів щодо їх лікування; безпідставне обмеження в харчуванні, одязі, інших предметах першої необхідності; штучне створення незадовільних побутових умов тощо.

Неналежне виконання обов`язків щодо виховання дітей означає бездію, у результаті якої обов`язки по вихованню виконуються неякісно, не в повному обсязі. Наприклад, схвалюються здійснення підлітком антигромадських вчинків, прививаються погляди, установки, що пропагандують жорстокість, агресивність, ненависть, неповагу до закону; складаються умови, які загрожують життю та здоров`ю неповнолітнього; мають місце постійні чіпляння до дитини з будь-якого приводу і без нього.

Як вбачається із змісту протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ухиляється від виконання обов`язків, передбачених законодавством, що фактично полягає у недогляді за неповнолітньою дочкою, яка вживала пиво.

При цьому суддя вкотре звертає увагу працівників ВП №2 Житомрського РУП, що об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, полягає в ухиленні батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків. Отже, диспозиція цієї статті є бланкетною (відсилочною), не конкретизованою, а такою, що скеровує до норм законодавства України, які регулюють обов`язки батьків по відношенню до дітей.

А разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення, який є документом, що офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, не містить жодних посилань на спеціальне законодавство, порушення якого інкримінується ОСОБА_1 .

Крім того, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу, тобто, у даному випадку на посадових осіб ВП №2 Житомирського РУП.

Однак, до матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише ксерокопії свідоцтв про народження дітей, ксерокопія посвідчення особи, що постраждала внаслідок аварії на ЧАЕС, а також рапорт інспектора-чергового ВП №2, який жодним чином не стосується обставин події, зокрема, вживання неповнолітньою пива, що ніяким чином не підтверджує вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст..184 КУпАП.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На переконання судді, посадовими особами ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області не надано належних та допустимих, у розумінні ст.251 КУпАП, доказів невиконання ОСОБА_1 вимог законодавства, як зазначає інспектор СРПП ВП №2 Янковець В.М. таі, як наслідок, вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Згідно ст.284 КУпАП По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, враховуючи, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу, суддя дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_9 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.283,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя М.М.Рибнікова