Єдиний унікальний номер: 379/842/22
Провадження № 3/379/601/22
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2022 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович, розглянувши матеріали справи, що надійшли від відділення поліції № 2 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої продавцем, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за вчинення правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2022 до Таращанського районного суду Київської області від відділення поліції № 2 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 071083, складеного 07.08.2022 старшим інспектором СРПП ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Слухаєвським І.В. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу, 07.08.2022 близько 12:00 год. громадянка ОСОБА_1 перебуваючи в м. Тараща по вул. В.Сікевича перебуваючи в громадському місці голосно кричала в адресу ОСОБА_2 та ображала його, чим порушила громадський порядок та спокій, чим вчинила правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнала повністю.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУПАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно вимог ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою не винуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з принципу верховенства права, конституційна презумпція невинуватості особи поширюється і на обвинувачення її у вчиненні адміністративного правопорушення.

Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно першою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Такі недоліки не дають можливості повно та всебічно оцінити обставини справи і надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення особи до відповідальності, оскільки вказівка на громадське місце та підтвердження факту порушення громадського порядку є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Більш того, матеріали справи містять лише пояснення ОСОБА_1 , в яких вона вину не визнає, та письмові пояснення потерпілої сторони, ні пояснень свідків, ні відеозаписів з нагрудних камер, жодних доказів вчинення хуліганських дій в громадському місці.

Таким чином суду не надано сукупність доказів, які підтверджують поза розумним сумнівом вину ОСОБА_1 , тобто склад адміністративного правопорушення не доведено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу, виноситься постанова про закриття справи.

Враховуючи вище наведене, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити.

Керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 173, 247, 266, 283-287, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя: В. І. Зінкін