Справа № 206/2523/22
Провадження № 3/206/1167/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

14.09.2022року Суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Прінь І.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за те, що 16.08.2022 року приблизно о 17 год. 15 хв. знаходячись за адресою м. Дніпро, вул. Семафорна 25, в магазині «АТБ-маркет», в громадському місці висловлювалася нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_2 колишній співробітник підприємства, де працює вона та її чоловік. Через звільнення ОСОБА_2 , між нею і її чоловіком існує давній конфлікт. Вона неодноразово погрожувала чоловіку та подавала на нього позови до суду. 16.08.2022 року вона з дочкою зайшли до магазину АТБ. ОСОБА_2 з іншою жінкою стояли біля автомата з кавою. ОСОБА_2 почала чіплятися до них, провокувати на конфлікт, висловлюватися на її адресу грубою нецензурною лайкою та погрожувала розправою. Дочка за неї заступилася та попросила її відійти. Вона на адресу ОСОБА_2 нецензурно не висловлювалася, громадський порядок не порушувала. Через кілька днів вона дізналася, що ОСОБА_2 написала на неї заяву до поліції. Вважає, що протокол відносно неї складений безпідставно. У її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Просила провадження закрити.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що є дочкою ОСОБА_5 16.08.2022 року вона з матір`ю зайшли до магазину АТБ. Бачила, як до матері підійшла ОСОБА_2 , потім вона почула, що остання почала чіплятися до матері, вона попросила її відійти від них, але ОСОБА_6 не реагувала, почала висловлюватися на їх адресу нецензурною лайкою. Потім вона дізналася, що ОСОБА_2 пішла до поліції та написала на неї та на матір заяву.

Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася. Подала заяву про відкладення розгляду справи через її хворобу. Проте доказів на підтвердження своєї хвороби не надала.

Відповідно до ч.2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП має бути розглянута судом протягом доби з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно із ч.2ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачених ст.. 173 КУпАП присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності , є обов`язковою.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

Зважаючи на те, що до суду з`явилася особа, яка притягується до адміністративної відповідальності і присутність якої є обов`язковою, а також те, в матеріалах справи є письмові пояснення потерпілої, вона також ознайомилася з матеріалами адміністративної справи, потерпіла не надала суду доказів поважності неявки до суду, а тому суд приходить до висновку про розгляд справи за її відсутності.

У своїх письмових поясненнях потерпіла ОСОБА_2 зазначила, що 16.08.2022 року приблизно і 17-30 год, знаходиласяь зі своєю сестрою ОСОБА_3 в магазині АТБ по вул. Самарська, 25. Там же знаходилися ОСОБА_1 і ОСОБА_7 . Спочатку до них підбігла ОСОБА_1 та почала кричати, погрожувати та виражатися нецензурною лайкою, говорила, що викличе на неї «психушку». Потім ОСОБА_1 почала кидатися на її сестру. ОСОБА_1 погрожує вже протягом 5 років. Вона неодноразово зверталася до органів поліції. Зазначила також, що знаходиться у судових тяжбах з підприємством «Локомотивне депо НД-Вузов» з приводу її незаконного звільнення, до якого має відношення ОСОБА_1 .

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_4 , дослідивши письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 , суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд відповідно до вимог ст.245, 280 КУпАП повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно зі ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян,тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку,або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи у громадському місці висловлювалася на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, що вона заперечує. Викладені нею обставини підтвердила також і свідок ОСОБА_4 .

Будь-яких інших свідків події які б підтвердили, чи спростували покази потерпілої ОСОБА_2 в протоколі не зазначено.

Також будь-яких інших доказів, які б вказували на посягання громадського порядку та спокою громадян, окрім заяви потерпілої ОСОБА_2 матеріали справи не містять.

Тобто факт вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 , не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд приходить висновку, що винність ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має бути закрито, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП

Керуючись ст.ст.173, 247 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП України закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду в десятиденний строк з моменту винесення.

Суддя І.П. Прінь