Справа № 128/1697/22
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 вересня 2022 року місто Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 823895 від 06.08.2022, 06.08.2022 о 17 год 30 хв в с. Бохоники в ДМ «Ветеран» по вул. Квітнева гр. ОСОБА_1 , виконуючи ремонтні рооти, а саме: зварювальні роботи на паркані, зім`яв городину кущі квасолі та корчі картоплі на земельній ділянці сусідки ОСОБА_2 .

Судовий розгляд по справі відкладався з поважних причин.

23.09.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 через канцелярію суду подав клопотання про закриття провадження у справі за відсутності складу адміністративного правопорушення. Клопотання обґрунтоване тим, що 06.08.2022 о 17 год 30 хв в с. Бохоники в ДМ «Ветеран» по вул. Квітневій виконував зварювальні роботи на паркані і випадково зім`яв два кущі картоплі на земельній ділянці сусідки, яка прибігла і почала вимагати компенсацію за це. ОСОБА_1 погодився її сплатити, однак сусідку не влаштувала сума і вона викликала поліцію. Умислу на пошкодження майна сусідки у нього не було. Тим більше не було умислу на порушення громадського порядку, дій, які б порушували громадський порядок і спокій громадян, з його боку вчинено не було, про що свідчать пояснення ОСОБА_2 . Остання вела себе по відношенню до ОСОБА_1 агресивно, висловлювалась на його адресу нецензурними словами. За таких обставин особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вважає, що провадження в адміністративній справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні 29.09.2022 особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вину не визнав, зазначив, що жодних хуліганських дій стосовно ОСОБА_2 не вчиняв, громадський порядок не порушував; підтримав подане через канцелярію суду клопотання і просив закрити провадження у даній справі з мотивів, викладених у поданому клопотанні.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши його клопотання, оцінивши зібрані по справі докази, доходжу такого висновку.

Згідно із статтею 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами статті 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу вищезазначеної норми законодавства убачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, то його невід`ємні складові повинні бути оформленні належним чином, містити всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язаній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме: громадське місце, яке дістало законодавче визначення, як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Поряд з цим диспозицією статті 173 КУпАП передбачено такі наслідки за вчинення хуліганських дій, як порушення громадського порядку і спокою громадян.

З матеріалів справи убачається, що подія, яка мала місце 06 серпня 2022 року і поставлена в провину ОСОБА_1 , трапилась на городі, що не є громадським місцем у розумінні статті 173 КУпАП, тому виключає можливість інкримінувати викладені в протоколі дії ОСОБА_1 за вказаною статтею.

При цьому, в протоколі серії ВАБ № 823895 від 06.08.2022, складеного відносно ОСОБА_1 , не зазначено відомостей про порушення громадського порядку і спокою громадян, що є обов`язковою частиною складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та таких обставин під час розгляду справи не встановлено.

З письмових пояснень ОСОБА_2 убачається, що на її зауваження ОСОБА_1 останній погодився відшкодувати завдані збитки, однак, розуміючи, що він її не відшкодує, попросила, щоб ОСОБА_1 покинув ділянку, після чого він пішов на територію свого домоволодіння.

Сам лише факт вчинення неправомірних дій без настання наслідків не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а таких наслідків матеріали даної справи не містять.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Більше того, вчинення правопорушення у громадському місці передбачає наявність свідків такої події. Однак в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 823895 від 06.08.2022 свідки вчиненого ОСОБА_1 правопорушення не зазначені.

Долучені до протоколів матеріали не доводять факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі кваліфікацію адміністративного правопорушення, фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

ЄСПЛ нагадує, що національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві.

Відповідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Встановлення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення повинно бути підтверджене належними та допустимими доказами.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягається до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, і таких доказів не здобуто в ході судового розгляду, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 173, 245, 247, 251, 280, 283, 294 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

СУДДЯ Юлія КАРПІНСЬКА