Справа № 545/3733/22
Провадження № 3/545/1427/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" вересня 2022 р. суддя Полтавського районного суду Полтавської області Богомолова Л.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, пенсіонер, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , згідно довідки Міністерства доходів та зборів від 31.08.2022 року реєстраційний номер облікової картки вказаної фізичної особи: НОМЕР_1 , іншими даними суд не володіє,

у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

24.08.2022 року на адресу Полтавського районного суду Полтавської області надійшов адміністративний матеріал, згідно якого, 25.07.2022 року о 11 годині 20 хвилин ОСОБА_1 в АДРЕСА_2 вчинила сварку з ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначила, що дійсно 25.07.2022 року приїхала до будинку в АДРЕСА_2 до сина та онучок. ОСОБА_2 не було вдома, потім вона приїхала з м. Полтава, з продуктами. Коли ОСОБА_1 зайшла до будинку, то побачила бруд та багато брудної постільної білизни та речей. Почала знімати все на камеру телефону для подальшого звернення до соціальних служб. Коли ОСОБА_2 це побачила, почала сваритися та в ході сварки ОСОБА_1 зачепила її держаком граблів.

ОСОБА_2 прояснила, що дійсно у неї з ОСОБА_3 виник конфлікт із-за того, що вона зайшла до її будинку і почала знімати, а вона її виганяла. Вона проживає з сином ОСОБА_1 і від нього має двох дочок, які проживають з ними в АДРЕСА_2 . Також зазначила, що два дні не була вдома, оскільки співмешканець ОСОБА_4 , батько її дітей, напередодні побив її. 25.07.2022 року ОСОБА_1 також її побила та вона звернулася з цього приводу за медичною допомогою.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. ст. 280, 283 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати: чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, необхідні для правильного вирішення справи. Постанова судді повинна бути законною і обґрунтованою.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу - особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Аналізуючи правову природу конфлікту, в ході якого притягнута ОСОБА_1 вчинила сварку в будинку з ОСОБА_5 , в якому мешкає її син ОСОБА_4 разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про відсутність в ньому такої необхідної складової правопорушення як наявність вини у формі прямого чи непрямого умислу на порушення саме громадського порядку.

В даному випадку, у справі відсутні будь-які докази умисного порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян. Описані у протоколі про адміністративне правопорушення дії правопорушника ОСОБА_1 не містять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, з них не вбачається ні об`єктивна сторона правопорушення у сфері суспільних правовідносин, ні суб`єктивна - у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з порушенням громадського порядку.

Натомість, матеріалами справи доводять побутовий характер сварки, яка виникла на ґрунті неприязних взаємовідносин між двома, а саме: ОСОБА_1 , яка є матір`ю ОСОБА_4 , та його співмешканкою ОСОБА_5 , які не можуть порозумітись та дійти згоди щодо порядку утримання будинку, в якому мешкають ОСОБА_4 з ОСОБА_5 та двома малолітніми дітьми та щодо належного догляду за малолітніми дітьми самою ОСОБА_5 .

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом» (п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року), доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості (ст. 62 Конституції України).

Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень (п.110 рішення ЕСПЛ у справі «Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97).

ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшуковувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)» (справи «Малофєєв проти Росії», рішення від 30.05.2013 року та «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року).

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі через недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та відповідно відсутність в її діях складу цього правопорушення, з підстав, визначених п.1 ст.247 КУпАП.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього підлягає припиненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 п.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

Керуючись ст. ст. 173, 213, 221, 247 п.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Л.В.Богомолова