Справа № 159/2915/22
Провадження № 3/159/1721/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м. Ковель

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Волкова Ю.Ф.,

розглянувши матеріали, що надійшли від Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 22.02.2010, РНОКПП НОМЕР_2 ), який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працевлаштованого,

за вчинення правопорушення, передбаченого частиною статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - Кодекс),

встановила:

28.07.2022 до Ковельського міськрайонного суду Волинської області від Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №900299 від 13.06.2022 ОСОБА_1 ставиться в провину те, що він 13.06.2022 о 19:30 годині в селищі міського типу Люблинець Ковельського району по вулиці Незалежності, перебуваючи в громадському місці, виражався нецензурною лайкою в адресу перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 надав усні пояснення, згідно із якими свою вину у вчиненні дрібного хуліганства не визнав, пояснив, що 13.06.2022 ввечері він разом із своїми товаришами перебував у належному йому гаражі по АДРЕСА_2 (грали в карти), двері гаража були відчинені. Близько 19:30 години повз його гаража йшла громадянка ОСОБА_2 , побачивши його попросила допомогти заклеїти чобіт, на що він погодився. У ході спілкування біля приміщення гаража ОСОБА_2 спровокувала конфлікт, виражалась в адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою. Він, в свою чергу, відповів їй так само. Після цього ОСОБА_2 пішла, а через деякий час приїхали працівники поліції і повідомили йому, що ОСОБА_2 звернула в поліцію з заявою з приводу його неправомірних дій. Повідомив, що спровокувала скандал саме ОСОБА_2 , він ніяких протиправних дій відносно неї не вчиняв, взагалі не виходив з свого гаража, ОСОБА_2 в його гараж не заходила, а стояла при вході в приміщення. Повідомив, що він є власником даного гаража, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , і який розміщеній на належній йому земельній ділянці за цією ж адресою. На підтвердження даної обставини надав суду правовстановлюючі документи на гараж та земельну ділянку.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не прибула, письмових клопотань не заявила.

Заслухавши пояснення особи, вивчивши матеріали справи, суддядійшла таких висновків.

Відповідно до вимог статей 245, 280 Кодексу завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення в обов`язковому порядку має бути з`ясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують її відповідальність, тощо.

Диспозиція статті 173 Кодексу передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян або інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

При кваліфікації хуліганства, перш за все слід звернути увагу на те, що безпосереднім об`єктом хуліганства є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні уставлених правил співжиття.

Суб`єктивна сторона хуліганства характеризується умислом на порушення сааме громадського порядку і спокою громадян.

Мотиви такої поведінки можуть бути різні, для хуліганства поєднує їх те, що дії особи позбавлені будь-якої необхідності, постають із бажання особи показати свою зверхність, самолюбство, неповагу до інших, байдуже ставлення до правил і норм поведінки.

Якщо дії особи зумовлені особистими неприязними відносинами, то вони спрямовані на порушення прав сааме потерпілої особи, а не на порушення громадського порядку.

Як хуліганство зазначені дії можуть кваліфікуватись лише тоді, коли вони супроводжувались очевидним порушенням також громадського порядку.

Матеріали справи не містять доказів наявності в діях ОСОБА_1 ознак дрібного хуліганства, так як не містять доказів того, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на умисне порушення громадського порядку. В даному випадку мав місце конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин з ОСОБА_2 .

Попри це, ні у протоколі, ні у матеріалах справи немає відомостей та обов`язкових письмових пояснень свідків (очевидців події), які б підтвердили факт нецензурної лайки зі сторони ОСОБА_1 в адресу ОСОБА_2 , окрім її особистих пояснень.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що конфлікт мав місце в громадському місці (в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №900299 від 13.06.2022 місце вчинення правопорушення не конкретизовано). Натомість, в судовому засіданні встановлено, що суперечка між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбулась на вході у гараж, належний ОСОБА_1 , який розміщений на належній останньому земельній ділянці, що підтверджено наданими ОСОБА_1 правовстановлюючими документами, та узгоджується з долученими до протоколу письмовими поясненнями самої ОСОБА_2 від 13.06.2022 щодо місця події.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в частині другій п.19 постанови Пленуму Верховного суду України від 01.11.1996 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

При цьому, статтею 62 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною поки її вину не доведено згідно закону.

Згідно зі статтею 7 Кодексу ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При цьому, суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За відсутності належних та допустимих доказів провини особи, суд доходить висновку про відсутність складу правопорушення.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 Кодексу провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 173, 247, 251-252, 256, 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення суддя

постановила:

Провадження у справі № 159/2915/22 (провадження № 3/159/1721/22) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за правопорушення, передбачене статтею 173Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської областіЮ. Ф. Волкова