Справа № 357/8510/22
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.09.2022 м. Біла Церква
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області стосовно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , раніше не притягувався до адміністративної відповідальності
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
У С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №869110 складеного 11.08.2022, ОСОБА_1 01.08.2022 о 09 год 30 хв перебуваючи поблизу Білоцерківського військового шпиталю, що за адресою: АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що відповідальність передбачена ст.173 КУпАП.
Під час розгляду справи ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що ОСОБА_2 є командиром в/ч НОМЕР_3 , в підпорядкуванні якого працює його вагітна донька та зять. Донька ОСОБА_1 періодично лягає до лікарні для збереження вагітності, що дуже не подобається ОСОБА_2 . Останнього разу коли дочці стало зле, її не прийняв лікар шпиталю, посилаючись на погрози зі сторони командира ОСОБА_2 . Коли дочка повернулася на роботу, у неї підтвердилась коронавірусна хвороба, її стан здоров`я погіршився, у зв`язку з чим за наказом командира ОСОБА_2 її помістили в інфекційне відділення шпиталю, де немає умов для лікування вагітних. З приводу неправомірних дій командира військової частини ОСОБА_2 , він зі своєю дружиною приїхали до військового шпиталю для з`ясування ситуації, яка склалася. На КПП їм повідомили, що командира немає на місці, начебто він поїхав до м. Києва. Однак у цей момент відкрилися ворота і з території шпиталю на автомобілі виїжджав ОСОБА_2 . Дружина ОСОБА_1 попросила його вийти з автомобіля, поговорити, на що він почав виражатися в її сторону нецензурною лайкою. Потім до автомобіля підійшов ОСОБА_1 та намагався прояснити ситуацію. При цьому він не виражався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою. Однак ОСОБА_2 наказав викликати поліцію. Пояснення свідків, які маються у матеріалах справи вважає неналежними доказами, оскільки свідками були солдати, які є підлеглими командиру в/ч ОСОБА_2 та які його бояться. Інших, незалежних свідків поліцейськими залучено не було.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП з огляду на наступне.
Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне та повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.
Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
За змістом ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису…
Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1 У).
Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.
На доведення винуватості ОСОБА_1 , до протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою, яка його складала додано рапорт поліцейського; заяву ОСОБА_2 від 01.08.2022; пояснення ОСОБА_2 від 09.08.2022; пояснення свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 від 09.08.2022.
Із заяви ОСОБА_2 від вбачається, що він просить прийняти міри до ОСОБА_6 , яка з невідомих причин здійснила напад на його службовий автомобіль, підняла сварку та виражалася нецензурними словами, погрожувала фізичною розправою.
Із наявної у матеріалах справи пояснень ОСОБА_2 вбачається, що він працює на посаді командира військової частини НОМЕР_3 . 01.08.2022 близько 09-30 год. він з водієм на службовому автомобілі виїжджали з території Військового шпиталю. У цей час дорогу їм перегородила жінка, як з`ясувалося мати однієї з підлеглих військослужбовців ОСОБА_7 , яка почала бити руками по капоту автомобіля, ображати його нецензурною лайкою та наносити йому удари по обличчю. Він вийшов з автомобіля для того, щоб розібратися в даній ситуації. Після цього до них підійшов батько підлеглої ОСОБА_1 , який також почав ображати ОСОБА_2 нецензурною лайкою.
До протоколу про адміністративне правопорушення також додані копії письмових пояснень свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 від 09.08.2022 про те, що 01.08.2022 близько 09-30 год. невідомі жінка та чоловік ображали нецензурними словами командира військової частини ОСОБА_2 . Вказані пояснення суд оцінює критично та не вважає їх неналежними доказами, зважаючи на те, що останні були відібрані через вісім днів після вчинення правопорушення у осіб, які являються військовслужбовцями та є заінтересованими у результатах розгляду справи. Вказана обставина викликає обгрунтовані сумніви у достовірності викладених у них обставин.
Інші (не заінтересовані) свідки правопорушення, безпосередньо після його вчинення, а саме: 01.08.2022, посадовою особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, встановлені не були.
Будь-яких інших належних доказів, зокрема відеозапису з місця події, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП до суду не надано, до матеріалів справи не долучено.
Отже, матеріали справи та отримані під час її розгляду докази жодним чином не свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 ознак дрібного хуліганства, тобто викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Суддя зазначає, сам факт складання протоколу не може бути достатнім доказом вчинення правопорушення за відсутності інших належних доказів і не звільняє уповноважену на складання протоколу особу від обов`язку збирання доказів у спосіб визначений Законом. Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення, а тому не може вважатися доказом вчинення правопорушення в розумінні ст. 251 КУпАП, а обставини, викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніву у суду.
Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних фактів.
За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст. 251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП у справі відсутні.
Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП,-
П О С Т А Н О В И В :
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті7та частиною першою статті 287 КУпАП.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.
СуддяТетяна КЛЕПА