П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2022 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Назарьова Л. В, з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Бердніченко О. П, потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки, матеріали справи, які надійшли з ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 ,

за ч.3 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

Встановив:

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 139859 від 04 серпня 2022 року вбачається, що 23 липня 2022 року о 19 годині 30 хвилин в смт. Білики Полтавського району Полтавської області по вулиці Залізничній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, оскільки кинув каміння по автомобілю марки Skoda державний номерний знак НОМЕР_1 , внаслідок чого було пошкоджено заднє скло. На момент вчинення правопорушення ОСОБА_4 виповнилося 14 років, а тому відповідальність за вчинене мають нести його батьки. Матір`ю ОСОБА_4 є ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 , а також її захисник, адвокат Бердніченко О. П, у судовому засіданні заперечували факт вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому прохали закрити провадження у справі в зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до таких висновків.

Частина 3 статті 184 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

У статті 173 КУпАП визначено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Громадський порядок це урегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що 23 липня 2022 року належний їй автомобіль знаходився припаркованим на вулиці, поруч із домоволодінням. Коли вона вийшла на вулицю, то побачила, що біля машини знаходяться діти, а скло на транспортному засобі розбите. На запитання про те, хто це зробив, відповів ОСОБА_4 , який зізнався у вчиненому та після приходу мами ОСОБА_3 , пообіцяли відшкодувати заподіяні збитки.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні показав суду, що самої події не бачив, однак коли вийшов на вулицю, то біля авто були діти та ОСОБА_4 зізнався, що розбив скло автомобіля камінцем.

Свідок ОСОБА_6 показала суду, що бачила, як двоє хлопців жбурляли камінням по вулиці. Чи попав саме ОСОБА_4 по автомобілю не бачила.

Свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_7 і ОСОБА_8 показали суду, що 23 липня 2022 року відпочивали в смт. Білики Полтавського району Полтавської області на дитячому майданчику. Потім коли проходили по вулиці Залізничній, біля одного з дворів помітили малих цуценят і зупинились біля них. У цей час почули хрускіт скла, однак хто розбив скло на автомобілі їм не відомо. В цей час по вулиці, на велосипеді, також проїздила дитини, яку вони не знають. Крім цього ОСОБА_4 повідомив, що коли з подвір`я вийшли власники автомобіля, він зізнався у розбитті скла так як злякався.

Надані суду фото з місця події доводять наявність факту пошкодження скла на автомобілі, однак при цьому не доводять факту розбиття скла саме 23 липня 2022 року та вчинення таких дій ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Враховуючи зазначене вище, суд вважає, що в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження факт розбиття скла на автомобілі Skoda державний номерний знак НОМЕР_1 саме ОСОБА_4 , оскільки жодним письмовим доказом чи показаннями свідків така обставина не підтверджена. Визнання своєї вини на місці події не може свідчити про вчинення правопорушення ОСОБА_4 .

При цьому, відповідно дост. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, вважаю, що в діях ОСОБА_4 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому ОСОБА_3 не може нести відповідальність за дії, які не знайшли свого підтвердження.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи зазначене провадження по справі необхідно закрити.

Щодо заяви потерпілої ОСОБА_2 про відшкодування шкоди суд звертає увагу на те, що відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що судом не встановлено факту вчинення ОСОБА_4 адміністративного правопорушення і завдання шкоди транспортному засобу, то заява потерпілої про відшкодування витрат не підлягає задоволенню.

Керуючись п.1 ч. 1 ст. 247, статтями 283, 284 КУпАП, суд,

Постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 184 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - закрити в зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_4 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду або через Кобеляцький районний суд Полтавської області протягом 10 днів з дня її прийняття.

Суддя