Справа № 527/205/22
провадження № 3/527/151/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року суддя Глобинського районного суду Полтавської області Свістєльнік Ю.М розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глобине справу, яка надійшла від відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області про адміністративне правопорушення щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, працюючої ФАП - фельдшером, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , (інші відомості щодо особи не відомі),-

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 130 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно наданого протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 31 грудня 2021 року о 01:16 год. в м. Глобине, по вул. Володимирівська - Промислова, керувала автомобілем MAZDA CX - 7 д.н.з. НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння та після проведення огляду останньої на місці зупинки ТЗ за допомогою газоаналізатора Алкотест 6810 показник склав 1,04 проміле, чим порушила вимоги п.2.9а ПДР України. Своїми діями ОСОБА_1 скоїла правопорушення передбачене ч. 1 ст. 130 КпАП України.

ОСОБА_1 та її захисник адвокат Зогаль О.М. неодноразово повідомлялися про час та місце розгляду справи, а саме на 10.03.2022, 06.04.2022, 04.05.2022, 08.06.2022, 06.07.2022, 02.08.2022, 16.08.2022 однак до судового засідання не з`явились, повідомлені належним чином, шляхом надіслання телефонограм. Від адвоката Зогаль О.М. до суду надходили заяви про відкладення судового засідання призначеного на 10.03.2022, 06.04.2022, 08.06.2022, 06.07.2022, 02.08.2022, 16.08.2022 оскільки, як зазначив адвокат, у зв`язку з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, 3 24.02.2022 року на території України проводяться воєнні дії, пов`язані з агресією Російської Федерації. 22 травня Верховна Рада України ухвалила відповідний акт про затвердження Указу Президента України № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Автошляхами проводяться евакуації постраждалих. В зв`язку з викладеним, адвокат Зогаль О.М. не має змоги прибути в судове засідання, тому прохав призначати судові засідання у справі на іншу дату та час.

Суд, розглянувши заявлені клопотання, дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення, з огляду на таке.

Справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, розглядається з 10 березня 2021 року, тобто вже майже півроку. За весь цей час, порушниця, намагаючись уникнути від адміністративної відповідальності за скоєне, з огляду на строки здійснення провадження у цій справі, зловживала своїми процесуальними правами, кожного разу або не з`являлась у судові засідання, або ж її захисник подавав клопотання про відкладення розгляду справи з підстав, які об`єктивно не перешкоджали порушниці та її захиснику брати участь у розгляді справи.

Запровадження в Україні воєнного стану не є абсолютною підставою для відкладення розгляду справи. При цьому, необхідно враховувати, що безпекова ситуація в м. Глобине не несе в собі ризики для життя і здоров`я учасників провадження, розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється в межах строків накладення адміністративного стягнення, який до закінчення воєнного стану, визначеного законом, спливе, що дасть змогу порушниці уникнути покарання за вчинене.

Твердження порушниці та її захисника про те, що в них немає можливості брати участь в судових засіданнях призначених на 10.03.2022, 06.04.2022, 08.06.2022, 06.07.2022, 02.08.2022, 16.08.2022 суд розцінює, як надумані, з огляду на те, що клопотання про відкладення розгляду справи до суду надійшли засобами електронного зв`язку, відтак, у них була можливість доступу до інтернету, як і була можливість брати участь у судовому засіданні хоча б за допомогою месенджерів Viber, Telegram або ж Whatsapp.

Відповідно до п. 7 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків.

Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.

Таким чином, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд дійшов висновку про можливість проведення розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

До того ж, суд зазначає, що ст. 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Тобто, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Суд, враховуючи проінформованість ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, беручи до уваги процесуальну поведінку порушниці та її захисника, розцінює це як зловживання своїми процесуальними правами та затягування розгляду справи з метою уникнення відповідальності за скоєне, а тому приходить до висновку про відсутність підстав відповідно до ст. 268 КУпАП для відкладення розгляду справи та про розгляд справи за її відсутності.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Отже, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" від 07.07.1989).

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП підтверджується:

-протоколом про адміністративне правопорушення від 31 грудня 2021 року серії ДПР 18 № 243339;

-результатами огляду алкотестера «Drager 6810» від 31 грудня 2021 року тест № 1259, згідно яких результат огляду водія ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння позитивний 1,04 проміле;

-актом огляду водія ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів;

-постановою про накладення адміністративного стягнення серія БАБ № 835810 від 31.12.2021;

-відеозаписом фіксації правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення та іншими матеріалами справи в їх сукупності.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що ОСОБА_1 порушила Правила дорожнього руху затверджені Постановою КМУ від 10 жовтня 2001 року N 1306, а саме: вимоги пункту 2.9а, - Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Так, за змістом ч.ч.2-3 ст.266 КУпАП огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків. У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 130 КУпАП настає, окрім іншого, «за керування транспортним засобом, в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння».

Крім того суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду рішення у справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства», від 29.06.2007 року, зазначено, що особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Отже, керування транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння не може вважатись малозначним правопорушенням, оскільки зазначені дії наражають оточуючих на небезпеку.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки-дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_1 вчинила дії передбачені ч.1 ст. 130 КпАП України, як керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що знижують увагу та швидкість реакції.

Вина ОСОБА_1 при обставинах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, відеозаписом та іншими матеріалами справи.

Оцінюючи докази в їх сукупності суд визнає їх достовірними і достатніми для визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КпАП України.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують адміністративну відповідальність суд не вбачає.

При визначенні ОСОБА_1 виду адміністративного стягнення, оцінивши всі зібрані у справі докази в їх сукупності, виходячи із характеру вчиненого правопорушення, враховуючи особу порушника, ступінь її вини, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин, вимоги санкції ч.1 ст. 130 КпАП України, суд вважає за необхідне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, застосувавши адміністративне стягнення у вигляді штрафу, з позбавленням права керування, оскільки правопорушення відбулося у наслідок явної зневаги правопорушником до Правил дорожнього руху, вказане правопорушення є суспільно небезпечним і грубим, а застосування такої міри стягнення буде відповідати його меті, передбаченої ст. 23 КпАП України.

Відповідно до ст.ст. 40-1, 283 КпАП України, ст. 4 ч.2 п.5 ЗУ Про судовий збір з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 496,20 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України.

Керуючись пунктами 2.9а «Правил дорожнього руху», ст. ст.23, 40-1, ч.1 ст.130, ст. 245, 251, 252, 266, 280, 283, 284, 294, 299, 300, 307 КпАП України, ст. 4 ч.2 п.5 ЗУ «Про судовий збір», -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн. (сімнадцять тисяч гривень 00 копійок) з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік

Адміністративний штраф суду:

UA0016001

,

Банк отримувач Казначейство України (ЕАП)

Отримувач ГУК у Полтавській обл./Полтавська/

Код податку 21081300

Стягнути з ОСОБА_1 , в дохід держави судовий збір в сумі 496,20 грн. (чотириста дев`яносто шість гривень 20 копійок) на рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106;

код за

Банк отримувача :Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA0026001

Код класифікації доходів бюджету: 22030106

Призначення платежу - Судовий збір.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Глобинський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Виконавчий документ підлягає пред`явленню до виконання протягом 3 місяців, з дня винесення постанови.

Суддя Ю. М. Свістєльнік