Справа № 304/932/22 Провадження № 3/304/736/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2022 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, громадянина України,

за ч. 2 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

з протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 239220 від 08 травня 2022 року видно, що того ж дня о 16.50 год у місті Перечин по вулиці Ужанській водій керував транспортним засобом марки «Шкода Фабія», р/н НОМЕР_1 , у стані наркотичного сп`яніння, чим порушив п. 2.9 «а». Правил дорожнього руху України. Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку проводився у лікаря нарколога за адресою: м. Ужгород, вул. С.Мартина, 4А.

У судове засідання ОСОБА_1 жодного разу не з`явився, направляв на електронну пошту суду клопотання, що не підписане електронним підписом, в якому зокрема просив розглядати дану справу у Ренійському міському суді Одеської області за місцем його реєстрації, оскільки не має змоги звідти виїжджати, а у місті Перечин був лише проїздом.

Постановою судді від 13 червня 2022 року у задоволенні вказаного клопотання ОСОБА_1 про передачу справи про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.2 ст. 130 КУпАП до іншого суду відмовлено через відсутність доказів щодо місця реєстрації особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відтак, вивчивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку, що протокол підлягає поверненню на доопрацювання виходячи з таких підстав.

Протокол про адміністративне правопорушення має важливе значення для процесу доказування за умови, якщо він правильно складений, а тому в протоколі повинні об`єктивно відбиватися відомості, що мають значення для розгляду справи по суті.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до статей 31, 40 Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ до відеозаписів з них, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 03 лютого 2016 року № 100 (далі Інструкція), поліція використовує технічні засоби нагрудні відеокамери (відеореєстратори).

Використання нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) як превентивного поліцейського заходу є важливим елементом функціонування патрульної поліції, покликаним гарантувати чесність, відкритість та антикорупційну спрямованість діяльності патрульної поліції (п. 1.3 Розділу І Інструкції).

Відповідно до п. 3.3. Розділу III Інструкції нагрудна відеокамера (відеореєстратор) повинна активовуватись працівником патрульної поліції та знаходитись у режимі відеозйомки при будь-якому контакті з особами, зокрема, при оформленні дорожньо-транспортної пригоди; при перевірці документів; при поверхневому огляді; при загрозі використання фізичної сили, спеціальних засобів або вогнепальної зброї; при наданні допомоги особам; у випадках, коли усвідомлення особою факту відеофіксації поведінки може сприяти вирішенню конфліктної ситуації.

Згідно з п. 3.5 вказаного Розділу Інструкції, після активації нагрудної відеокамери (відеореєстратора) все спілкування повинно бути записане безперервно.

Натомість надані відеозаписи (4 фали), які надіслані до суду разом з протоколом про адміністративне правопорушення, та були досліджені в судовому засіданні, не містять достатніх та достовірних даних про проходження ОСОБА_1 08 травня 2022 року огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку, оскільки під час огляду в судовому засіданні відеозаписи CD-дисків, не відтворюють такого факту.

Всупереч вимогам п. п. 3.3 та 3.5 Інструкції відеозапис є не суцільним, переривається на важливих моментах, є нерозбірливим, що не дає судді підстав вважати надані відеозаписи належними та допустимими доказами у даній справі.

Крім цього у постанові від 26 квітня 2018 року у справі № 338/1/17 Верховний Суд роз`яснив, що візуальне спостереження за дотриманням правил дорожнього руху працівниками органу Національної поліції може бути доказом у справі лише у тому випадку, коли воно зафіксовано у встановленому законом порядку. А для підтвердження порушення позивачем Правил дорожнього руху України відповідач, відповідно до ст. 251 КУпАП, мав би надати, зокрема відеозапис події, фотокартки. Саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення.

До того ж у порушення позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 15 листопада 2018 року № 524/5536/17, протокол взагалі не містить посилання на технічний засіб, за допомогою якого проводився відеозапис з місця події.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що процедура оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення проведена в порушення вимог КУпАП, а відтак вказані порушення при складанні адміністративного матеріалу унеможливлюють повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи, тому суддя вважає за необхідне повернути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на доопрацювання для усунення вказаних недоліків.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» вказано, що за умови наявності певної неточності чи суперечностей, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи.

При цьому усунення недоліків у протоколі повинно бути проведено з безумовним виконанням вимог ст. 256 КУпАП України та ознайомленням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зі змістом протоколу, та у порядку п. 11 Інструкції, за вимогами якого матеріали справ про адміністративні правопорушення, повернуті судами для належного дооформлення, оформлюються уповноваженими підрозділами поліції в межах строків розгляду справи, але не пізніше десяти робочих днів з дня їх надходження, та надсилаються до відповідних судів.

Керуючись ст. 7, 9, 277, 278-280, 283, 285 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

справу про адміністративне правопорушення № 304/932/22 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП повернути на доопрацювання до відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:Ганько І. І.