Справа № 496/2075/22
Провадження № 3/496/1656/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року Біляївський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Галич О.П., за участю: секретаря Ткаченко В.М., розглянувши в залі суду міста Біляївка матеріали, які надійшли з відділення поліції №2 Одеського районного управління №2 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

24.05.2022 року о 18-40 годин, ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , виражалася нецензурною лайкою відносно ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину не визнала та пояснила, що вона стояла на вулиці біля свого гаража і до неї підійшла ОСОБА_2 і почала пред`являти претензії щодо сплати членских внесків. На протязі тривало часу між нею і ОСОБА_2 погані взаємовідносини. Грубою лайкою в бік ОСОБА_2 вона не виражалася, але остання в свою чергу образила її дитину, яка має вади здоров`я з дитинства. Також ОСОБА_2 погрожувала її «розкулачити» і в подальшому вдарила відром її та дочку. Вона виражалася на адресу ОСОБА_2 літературними словами такими як «гадіна», що є рептилією і не образливе. Після побиття відром вона не пам`ятає чи виражалася в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою, так як була у шоці.

З метою всебічного та повного з`ясування обставин справи, судом було здійснено допит свідків та потерпілої ОСОБА_2 .

Допитана у судовому засіданні ОСОБА_2 , пояснила, що в той день вона підійшла до гаражів, де стояла ОСОБА_1 з метою поспілкуватися з нею на її мові, щоб встановити, чому остання завжди провіряє її. Вони почали виясняти відносини, вийшла сусідка і вони вся разом сваритися. Потім ОСОБА_1 на неї замахнулася і вона з метою захисту у відповідь почала відбиватися від неї відром. Після сварки, вона декілька днів мала погане самопочуття та зверталася до лікаря.

Допитаний у судовому засіданні ОСОБА_3 , пояснив, що почув на вулиці сварку та вийшов і побачив, що ОСОБА_2 і ОСОБА_1 сваряться, а саме голосно розмовляють та ОСОБА_2 кидається з відром на ОСОБА_1 . Але він не чув чи виражалася ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , пояснила що вийшла на вулиці коли почула крики і побачила що ОСОБА_2 і ОСОБА_1 сваряться одна на одну і обидві виражаються нецензурною лайкою. ОСОБА_1 була відром ОСОБА_2 і били її доньку.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що почув сварку на вилиці і коли вийшов побачив, що ОСОБА_1 кидається на його дружину і та відбивається відром, при цьому ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою в бік його дружини.

Допитаний свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що почула сварку та вийшла на вулиці і побачила що її мати та ОСОБА_2 сваряться. Вона не чула, щоб мати виражалася в бік ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З огляду на вище викладене суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Під ненормативною лемксикою (нецензурною лексикою)розуміється (неприпустима) лексика, яку мовці сприймають як відразливу, непристойну. Ненормативна лексика є сегментом лайливої лексики різних мов, що включає неввічливі, непристойні, вульгарні та лайливі вислови.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , приймаючи до уваги пояснення ОСОБА_2 та свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що ОСОБА_1 своїми діями скоїла правопорушення передбачене ст. 173 КпАП України - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення також підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 304804 від 28.05.2022 року, протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_2 .

Обставини справи, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП знайшли своє підтвердження у судовому засіданні під час допиту свідків, потерпілої і ОСОБА_1 . Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини, суду не було надано, тому вищевикладені докази суд вважає належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.

Суд при обранні адміністративного стягнення враховує фактичні обставини справи, характер правопорушення, особу правопорушника, що сварка була обопільна і вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 23, 24, 27, 173, 221, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддати її адміністративному стягненню у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір у розмірі 496,20 гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя О.П. Галич