П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 348/796/22

Провадження № 3/348/717/22

15 серпня 2022 року м. Надвірна

Суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Максименко О.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли з Надвірнянського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Назавизів Надвірнянського району Івано-Франківської області, громадянина України, ФОПа, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Надвірнянським РВ УМВС в Івано-Франківській області 29.06.2001, РНОКПП НОМЕР_2 ,

за ст. 173 КУпАП,

В с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 17.05.2022 близько 12 години 40 хвилин в м. Надвірна по вул. Гетьмана Мазепи на зупинці громадського транспорту гр. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав, суду пояснив, що того дня приїхав на зупинку в м. Надвірна, повністю автобусом заїхати не зміг, так як попереду стояв мікроавтобус, підійшовши до водія, попросив, щоб той від`їхав, останній сказав, що не може, оскільки заглох, ОСОБА_1 повернувся до свого автобуса. Через декілька хвилин з того автобуса вийшла ОСОБА_2 і почала знімати автобус ОСОБА_3 на телефон з усіх боків, він зробив їй зауваження, остання почала нецензурно виражатися в його сторону. ОСОБА_3 сказав ОСОБА_4 , що він телефонує в поліцію, остання покинула місце події. Коли приїхали працівники поліції, ОСОБА_3 разом з людьми поїхали до відділку, щоб написати заяву, з відділу поліції телефонували гр. ОСОБА_4 , але вона не брала трубку.

Адвокат Дерещука А.М. ОСОБА_5 суду пояснила, що протокол про адміністративне правопорушення, який складено на гр. ОСОБА_1 містить багато порушень, а саме: в протоколі не зазначені свідки, які могли б підтвердити або спростувати інформацію, яка зазначена у протоколі, протокол не містить точної адреси події, яка відбулася, згідно протоколу, правопорушення було скоєне 17.05.2022, а протокол було складено через дві доби, тобто 19.05.2022, при цьому н зазначено на підставі чого було складено протокол, оскільки потерпілою на місце події поліція не викликалася. Окрім цього, зауважила, що допитані свідки не підтвердили факт скоєння ОСОБА_3 дрібного хуліганства. У зв`язку із чим адвокат Мищишин І.Я. просить суд провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що ще раніше були скарги її водія на поведінку ОСОБА_1 .. Того дня вона прийшла на зупинку міського транспорту, в автобус сідали люди, вона також сіла до автобуса та почала розмовляти з водієм. Приїхав ОСОБА_1 , зупинився на міській зупинці позаду них, підійшов до водія і почав на нього кричати. ОСОБА_2 вийшла з автобуса і зауважила, що на зупинці немає графіку відправлень і почала фотографувати. ОСОБА_1 почав на неї кричати та погрожувати, ОСОБА_2 викликала поліцію, їй сказала, що зараз вільної групи для виїзду немає і запропонували їй приїхати у відділ, однак в цей день она була зайнята і в поліцію поїхала наступного дня. Також нею була написана скарга в міську раду відносно ОСОБА_3 щодо перевезень пасажирів.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що коли приїхав ОСОБА_3 , то одразу підійшов до нього та почав на нього щось кричати, ОСОБА_7 не відреагував. ОСОБА_3 пішов, а ОСОБА_2 вийшла з автобуса, після чого він почув, як ОСОБА_3 кричить на ОСОБА_4 , що та фотографує. Після цього свідок поїхав. Зауважив, що ОСОБА_3 постійно влаштовує якісь сварки. Вони не є конкурентами, але ОСОБА_3 постійно ставить свій автобус в неналежному місці, не на своїй зупинці, тому вони не можуть дійти згоди із-за маршруту.

Свідок ОСОБА_8 пояснила, що ОСОБА_4 фотографувала те, що на зупинці відсутня табличка з розкладом руху автобусів. ОСОБА_3 з цього приводу почав кричати та висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою, ОСОБА_4 викликала поліцію, так як ОСОБА_3 їй погрожував. Перебували вони на місці події приблизно 10-15 хвилин, потім пішли по роботі.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що того дня ОСОБА_3 під`їхав на своєму автобусі на зупинку, але не зміг нормально припаркуватися, він підійшов до водія іншого автобуса, який йому перешкоджав, та попросив того проїхати вперед, на що той відповів, що немає змоги, оскільки заглох. Свідок сів у автобус та через деякий час почув, як кричить жінка. ОСОБА_4 знімала відео, нецензурно виражалася, ОСОБА_3 зробив їй два рази зауваження, вона не реагувала, тоді свідок також зробив їй зауваження, бо сиділи діти, теж ніякого реагування. Потім ОСОБА_3 викликав поліцію. ОСОБА_3 не виражався на адресу ОСОБА_4 нецензурною лайкою.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього докази, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, як вбачається із наведеного об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є саме громадський порядок. При цьому умисел винної особи має бути спрямований саме на його порушення (нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян тощо).

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що 17.05.2022 близько 12 години 40 хвилин в м. Надвірна по вул. Гетьмана Мазепи на зупинці громадського транспорту гр. ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Разом з тим жодних належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян матеріали справи не містять, і органом, що порушив провадження в страві, такі докази суду не надані. Відсутні також докази того, що вказані дії ОСОБА_1 були направлені саме на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів.

При цьому, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву порушення громадського порядку чи спокою громадян.

Тому за відсутності відповідного хуліганського мотиву, вчинення протиправних дій з особистих мотивів не може бути підставою для кваліфікації їх як дрібного хуліганства.

В судовому засіданні було встановлено, що конфлікт стався між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і був направлений саме одне на одного, при цьому громадський порядок та спокій громадян порушено не було, про що і підтвердили допитані в судовому засіданні свідки.

Також, суд звертає увагу на те, що за цією самою подією було складено адміністративний протокол відносно ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП і постановою Надвірнянського районного суду від 09.06.2022 (справа № 348/807/22) закрито провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини у справах «Малофєєва проти Pocії» та «Карелін проти Pocії», серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Оскільки у діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення, яка є необхідним його елементом, тому вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочатим, а розпочате підлягає закриттю з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підстави викладеного та керуючись п. 1 ст. 247, ст. 251, 283-289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Надвірнянського районного суду

Івано-Франківської області О. Ю. Максименко

Повне судове рішення складено 19.08.2022.