Дата документу 17.08.2022
Справа № 334/1345/22
Провадження № 3/334/1072/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Добрєв М.В., розглянувши матеріали, які надійшли з УБК та ПМП Запорізької митниці про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки ОСОБА_1 , менеджера МВR METALS OU ( АДРЕСА_1 ),

за ч.1 ст. 483 Митного кодексу України, -

в с т а н о в и в :

22.11.2021 року в зоні діяльності Волинської митниці відповідно до контракту № S-111130-21 від 11.11.2021, специфікації № 1 від 11.11.2021 до контракту № S-111130-21 від 11.11.2021, укладеного між ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» (Україна, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 45-Б, прим. 101, 69019, ) та компанією MBR METALS OU (13522, Estonia, Tallinn, Paldiski mnt.96A) на підставі CMR №21001567 від 19.11.2021, рахунку-фактури № 931-1-2021 від 19.11.2021, книжки МДП JX.85002969 від 19.11.2021 на вантажному автомобілі державний номерний знак НОМЕР_1 , було переміщено товар - «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC, марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09% - 20000 кг. Країна виробництва: Індія» загальною вартістю - 99954,00 доларів США (2655717,81 грн. по курсу НБУ на 22.11.2021), який у подальшому згідно ДКД №UA112000/2021/903247 від 21.11.2021 року було доставлено в зону діяльності Запорізької митниці.

24.11.2020 року агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , яка діяла на підставі договору про надання послуг митного брокера від 04.08.2020 № 500, на митному посту «Запоріжжя» подано електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за № UA112080/2021/012936 та задекларувала товар - «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC, марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09% - 20000 кг. (масова частка Cr net - 12340 кг.) LOT №/Номера плавки згідно серт. якості: 01136-2021. Хімічний склад згідно сертифіката якості продукції: С,% * 0,09; Si,% - 1,00; S,% - 0,004; Р,% - 0,03; Сг,% - 61,70; Fe,% - більше 4. Фракція 10-50 мм. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: немає даних. Країна виробництва: «Індія» вагою 20000 кг, вартістю 99954,00 доларів США .

26.11.2021 року під час здійснення митного огляду, співробітниками митниці було встановлено, що на товарі наявне маркування (назва товару, країна походження, фракція, вага). На маркуванні товару вказана країна походження товару - Бразилія, що суперечить товаросупровідним документам.

За результатами митного огляду складено Акт митного огляду від 26.11.2021 № UA112080/2021/012936.

Згідно сертифікату якості товару № б/н від 19.11.2021, рахунку-фактури № 931-1-2021 від 19.11.2021 країна походження товару - Індія.

Запорізька митниця вважає, що менеджер МВR METALS OU ОСОБА_3 вчинила дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю товару «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC, марки ФХ010» вагою 20 000 кг, шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо його країни походження.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України.

29.11.2021 року Запорізькою митницею у відношенні менеджера компанії ОСОБА_4 , складений протокол про адміністративне правопорушення № 0329/11200/21 за ч. 1 ст. 483 Митного кодексу України.

Відповідно до ст. 515 МК України, в справі про порушення митних правил № 0329/11200/21 було призначено товарознавчу експертизу.

Відповідно до висновку № -0896 Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби Дніпровського управління експертиз та досліджень складеного 02.12.2021 року надана на дослідження проба товару, заявлена в гр. 31 МД як «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09 % ...» за визначеним хімічним складом (з урахуванням метрологічних властивостей приладу) відповідає бінарному сплаву на основі хрому та заліза. За зовнішнім виглядом надана на дослідження проба товару являє собою металеві куски неправильної форми темно-сірого кольору з раковистою поверхнею та з наявністю оксидної плівки. Під дією ударних навантажень куски подрібнюються (розколюються), тобто, надана на дослідження проба не придатна до кування [2]. Метод рентгенофлуоресцентного аналізу на приладі Аналізатор елементного складу EXPERT 3L, для визначення хімічного складу неоднорідних матеріалів, феросплавів, порошків тощо, носить якісній/напівкількісний оціночний характер. Для більш точного визначення вмісту хімічних елементів у наданому товарі пропонуємо звернутись до випробувальних лабораторій, акредитованих Національним агентством з акредитації України.

Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

Визначений якісний хімічний склад наданої на дослідження проби товару не суперечить відповідним ознакам феросплавів (ферохрому) [2].

30.11.2021 року, відповідно до вимог ст. 511 МК України, безпосередній предмет порушення митних правил, тимчасово вилучений протоколом про порушення митних правил № 0329/11200/21 та переданий для зберігання на склад митного органу.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Ткаченко О.В. надав суду пояснення, в яких заперечував проти складеного протоколу, вважає що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ч.1 ст. 483 МК України, просив провадження у справі закрити.

Дослідивши матеріали справи та надані докази суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст. 522 МК Укрїни, справи про порушення митних правил, передбачені частиною шостою статті 470, частиною третьою статті 471, статтями 472, 473, 476, частиною шостою статті 481, статтями 482-484 цього Кодексу, а також усі справи про порушення митних правил, вчинені особами, які не досягли 18-річного віку, розглядаються районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами (суддями).

Відповідно до ч.1 ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил митний орган або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 528 МК України справа про порушення митних правил розглядається суддею одноособово.

Відповідно до ч.5 ст. 529 МК України постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі. Порядок оскарження постанови суду (судді) у справі про порушення митних правил визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Судом встановлено, що 22.11.2021 року на митну територію України в зоні діяльності Волинської митниці на вантажному автомобілі державний номерний знак НОМЕР_2 / НОМЕР_3 , відповідно до контракту № S-111130-21 від 11.11.2021, специфікації № 1 від 11.11.2021 до контракту № S-111130-21 від 11.11.2021, укладеного між ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» (Україна, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 45-Б, прим. 101, 69019, ) та компанією MBR METALS OU (13522, Estonia, Tallinn, Paldiski mnt.96A) на підставі CMR №21001567 від 19.11.2021, рахунку-фактури № 931-1-2021 від 19.11.2021, книжки МДП JX.85002969 від 19.11.2021 було переміщено товар - «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC, марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09% - 20000 кг. Країна виробництва: Індія» загальною вартістю - 99954,00 доларів США (2655717,81 грн. по курсу НБУ на 22.11.2021), який у подальшому згідно ДКД №UA112000/2021/903247 від 21.11.2021 року було доставлено в зону діяльності Запорізької митниці.

24.11.2020 року агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , яка діяла на підставі договору про надання послуг митного брокера від 04.08.2020 № 500, на митному посту «Запоріжжя» подано електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за № UA112080/2021/012936 та на підставі товаросупровідних документів задекларувала товар - «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC, марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09% - 20000 кг. (масова частка Cr net - 12340 кг.) LOT №/Номера плавки згідно серт. якості: 01136-2021. Хімічний склад згідно сертифіката якості продукції: С,% * 0,09; Si,% - 1,00; S,% - 0,004; Р,% - 0,03; Сг,% - 61,70; Fe,% - більше 4. Фракція 10-50 мм. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: немає даних. Країна виробництва: «Індія» вагою 20000 кг, вартістю 99954,00 доларів США.

26.11.2021 року під час здійснення митного огляду, співробітниками митниці було встановлено, що на товарі наявне маркування (назва товару, країна походження, фракція, вага). На маркуванні товару вказана країна походження товару - Бразилія, що суперечить товаросупровідним документам.

За результатами митного огляду складено Акт митного огляду від 26.11.2021 № UA112080/2021/012936.

Згідно сертифікату якості товару № б/н від 19.11.2021, рахунку-фактури № 931-1-2021 від 19.11.2021 країна походження товару - Індія.

Відповідно до висновку № -0896 Спеціалізованої лабораторії з питань експертиз та досліджень Держмитслужби Дніпровського управління експертиз та досліджень складеного 02.12.2021 року надана на дослідження проба товару, заявлена в гр. 31 МД як «Феросплави, ферохром низьковуглецевий FerroChrome LC марки ФХ010, з масовою часткою вуглецю 0,09 % ...» за визначеним хімічним складом (з урахуванням метрологічних властивостей приладу) відповідає бінарному сплаву на основі хрому та заліза. За зовнішнім виглядом надана на дослідження проба товару являє собою металеві куски неправильної форми темно-сірого кольору з раковистою поверхнею та з наявністю оксидної плівки. Під дією ударних навантажень куски подрібнюються (розколюються), тобто, надана на дослідження проба не придатна до кування [2]. Метод рентгенофлуоресцентного аналізу на приладі Аналізатор елементного складу EXPERT 3L, для визначення хімічного складу неоднорідних матеріалів, феросплавів, порошків тощо, носить якісній/напівкількісний оціночний характер. Для більш точного визначення вмісту хімічних елементів у наданому товарі пропонуємо звернутись до випробувальних лабораторій, акредитованих Національним агентством з акредитації України.

Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

Визначений якісний хімічний склад наданої на дослідження проби товару не суперечить відповідним ознакам феросплавів (ферохрому) [2].

Згідно ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Відповідно до вимог ст. 489 МК України, при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно вимог ч. 1 ст. 483 МК України, переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 483 МК України є наявність в діях правопорушника вини у формі прямого умислу. Також, диспозиція ст. 483 МК України передбачає, що документи, які містять неправдиві дані, є документи, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості предметів, щодо їх відправника чи одержувача не відповідають дійсності.

У відповідності до ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, Митного кодексу України, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 Митного кодексу України, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання Митного кодексу України та інших законодавчих актів.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вона працює в компанії «MBR METALS OU» менеджером. 11.11.2021 року між компанією «MBR METALS OU», Таллін, Естонія та ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ», Україна було укладено зовнішньоекономічний контракт № S-111130-21, відповідно до якого компанія MBR METALS OU» продає, а ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» купує феросплави та іншу сировину металургійного призначення. Як зазначено в и. 1 контракту кількість, якість, ціна, вартість, умови поставки визначаються в специфікаціях, які додаються до контракту та є невід`ємною частиною контракту.

ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» в рамках вказаного контракту було замовлено товар «Ferro Chrome, марки ФХ010». Компанія «MBR METALS OU» повідомила покупця про те, що на складі компанії «Euro-Rijn International BV», який знаходиться в м. Роттердам (Нідерланди), є товар «Ferro Chrome, марки ФХ010» походженням з різних країн та підготувала специфікацію №1 до контракту № S-111130-21 з зазначенням декількох країн походження (Росія, Бразилія, Китай).

Представники ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» висловили бажання отримати товар «Ferro Chrome, марки ФХ010» саме індійського походження, що підтверджується листом ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» від 18.11.2021 №18/11/21-01, у зв`язку з чим компанія «MBR METALS OU» підготувала та направила на адресу покупця виправлену специфікацію з доданням до переліку країн виробників Індію, який також був у наявності на складі в м. Роттердам.

Розпорядження на відвантаження товару «Ferro Chrome, марки ФХ010» індійського походження до України було направлено на склад компанії «Enro-Rijn International BV».

Отримавши від ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» засвідчений екземпляр специфікації, ОСОБА_5 було підготовлено та підписано інвойс, пакувальний лист та сертифікат якості на товар. У вказаних документах було зазначено країну походження Індію у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 була переконана в тому, що зі складу за розпорядженням компанії «MBR METALS OU» на адресу покупця буде відвантажено саме товар індійського походження.

Тобто, жодних протиправних умисних дій, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України ОСОБА_3 не вчиняла.

ОСОБА_3 не знала та не могла знати про те, що компанією «Eupo-Rijn international BV» товар на адресу ТОВ «МЕТАЛСПЛАВ» буде направлено Бразильського походження. З листів компанії «Euro-Rijn International BV» (від 29.11.2021 та від 10.01.2022) вбачається, що на складі перебували товари, які належать компанія «MBR METALS OU» різних країн походження. Відвантаження товару «Ferro Chrome, марки ФХ010» походження з Бразилії замість відвантаження такого ж товару походження з Індії могло статися внаслідок помилки.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку них товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.

Статтею 272 МК України передбачено те, що товари, які ввозяться на митну територію України, оподатковуються ввізним митом за ставками встановленими Митним тарифом України. Зі статті 821 МК України вбачається, що допускається встановлення тарифних пільг щодо ставок Митного тарифу України у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом, зниження ставок ввізного мита для ввезення товарів, що походять з держав, з якими укладено відповідні міжнародні договори.

Відповідно до Митного тарифу України за переміщення товару «Ferro Chrome, марки ФХ010», який класифікується за кодом УК Г ЗЕД , як повна так і пільгова ставка ввізного мита складає 0% Вказане свідчить про те, що ввезення товару «Ferro Chrome, марки ФХ010», який класифікується за кодом УКТ ЗЕД , звільняється від оподаткування ввізним митом в незалежності від країни, з якої цей товар походить. Отже, зазначення в митній декларації та інших товаросупровідних документах замість країни походження Бразилія, країну походження Індія не впливає на розмір митних платежів, які підлягають сплаті при ввезенні цих товарів, оскільки ставка ввізного мита, як повна так і пільгова становить 0%.

Висновком Дніпропетровського управління експертиз та досліджень №-0896, підтверджено, що товар є ферохромом і його класифікація за кодом УКТ ЗЕД не оспорюється.

При ввезенні на митну територію України товару, який класифікується за кодом УКТ ЗЕД і який має походження з Бразилії не існує жодних правових обтяжень (заборон, обмежень, застосування особливих видів мита) в порівнянні з таким же товаром, що має походження з Індії. Також, при ввезенні на митну територію України товару «Ferro Chrome, марки ФХ010» індійського походження не встановлено жодних додаткових пільг та преференцій в порівнянні до випадку ввезення такого ж товару походження з Бразилії.

Відповідно до ч.2 ст. 43 МК України встановлено, що країна походження товару заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення у митній декларації назви країни походження товару та відомостей про документи, що підтверджують походження товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Частиною 7 ст. 257 встановлено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Порядок підтвердження країни походження товару визначений у ст. 44 МК України.

В частині 2 ст. 44 МК України визначено, що країна походження товару заявляється (декларується) миному органу в обов`язковому порядку лише у разі, якщо не необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в митного органу є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару та відомостей про сертифікат про походження товару:

на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України;

на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», "Про зовнішньоекономічну діяльність»;

якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, заявлення та підтвердження країни походження товару в даному випадку є не обов`язковим.

З матеріалів справи вбачається, що митна декларація №UA112080/2021/012936, в якій заявлялись відомості про товар, заповнювалась та подавалась до митного оформлення декларантом ТОВ «Актів Консалтінг Груп» ОСОБА_6 , про що свідчить графи 14 та 54 митної декларації.

Згідно з ст. 266 МК України, декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленим Митним кодексом України.

Для декларування товарів відповідно до норм Митного кодексу України декларанту статтею 266 МК України надано право перед подачею митної декларації здійснювати фізичний огляд товарів з метою перевірки їх відповідності опису (відомостям), зазначеному у товаросупровідних документах, брати проби та зразки товарів.

Статтею 266 МК України передбачено, що відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант у разі самостійного декларування товарів та те що особа уповноважена па декларування товарів від імені декларанта, має ті самі обов`язки, права і несе ту саму відповідальність, що й декларант.

Таким чином, використавши в повному обсязі своє право, передбачене ст. 266 МК України щодо можливості проведення фізичного огляду товару перед початком декларування, декларант міг би уникнути не правильного зазначення в митній декларації країни походження, що не могла зробити, перебуваючи в м. Таллінні, Калініна Ірина, оскільки не була присутня на складі в м. Роттердам при завантаженні контейнеру і не мала ні повноважень, ні можливості перевірити товар, коли підписувала інвойс та сертифікат.

Статтями 268, 460 МК України передбачена можливість звільнення декларанта від відповідальності за допущення в митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Документом, який однозначно свідчить про країну походження товару, відповідно до ч. 2 ст. 43 МК України, є сертифікат про походження товару. Відомості про країну походження, які внесено ОСОБА_5 в інвойс та сертифікат якості, не є підставою для врахування цієї країни походження митним органом, оскільки зазначення відомостей в ці документи однозначно не підтверджують країну походження товару. Крім того, країна походження і Індія і Бразилія внесені в специфікацію № 1 до контракту №S-111130-21 від 11.11.2021 року.

В пункті 6 Постанови Пленуму Верховного суду України від 03.06.2005 № 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» визначено, що судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Також слід врахувати те, що в ч.ч. 2,3 ст. 36 МК України зазначено, що країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених Митним кодексом України. Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару.

Статтями 36, 38, 39, 40 МК України визначені критерії за якими можливо у законний спосіб визначити країну походження товару. Статтями 45, 47 МК України передбачено право митних органів перевіряти достовірність документів та сертифікатів, що підтверджують країну походження товарів у разі виникнення сумнівів.

Відповідно до ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Докази того, що ОСОБА_3 переміщувала, або спрямовувала свої дії па переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю в матеріалах справи відсутні, а також відсутні докази про вчинення ОСОБА_5 будь яких протиправних дій або бездіяльності.

Принципами здійснення державної митної справи, у відповідності до положень п. 3 ч. 1 ст.8 МК України є законність та презумпція невинуватості.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може грунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, в Україні визнається пріоритет міжнародного права над національним, що випливає з Декларації про державний суверенітет України. Конституції України, Закону України «Про міжнародні договори України», підтверджується фактом її входження до Ради Європи. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини від ЗО. 10.2014 по справі «Швидка проти України» суд дійшов висновку, що справа про адміністративне правопорушення вважається кримінальною у розумінні Конвенції.

Окрім того, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, то відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення винуватості поза розумним сумнівом - «таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою».

Стандарт доведення «поза розумним сумнівом» означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожен з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Статтею 33 КУпАП встановлено, що при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч.ч. 1, 2 ст. 1 Митного кодексу України).

Як визначено пунктами 23, 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (із змінами та доповненнями) митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 3 Митного кодексу України визначено, що порядок переміщення через митний кордон товарів і транспортних засобів, митне регулювання, пов`язане з встановленням та справлянням податків і зборів, процедури митного контролю та оформлення, боротьба з контрабандою та порушеннями митних правил, спрямовані на реалізацію митної політики України, становлять митну справу.

Митна справа є складовою зовнішньополітичної і зовнішньоекономічної діяльності України. У митній справі Україна додержується визнаних у міжнародних відносинах систем класифікації та кодування товарів, єдиної форми декларування експорту та імпорту товарів, митної інформації, інших міжнародних норм і стандартів.

Митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи (пункт 29 частини першої статті 4 Митного кодексу України).

Аналіз наведеного визначення дає підстави вважати, що митні процедури охоплюють митний контроль, митне оформлення та справляння податків і зборів. При цьому, виконання митним органом дій (процедур), які пов`язані із закріпленням результатів митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, і які мають юридичне значення для подальшого використання цих товарів і транспортних засобів, є митним оформленням.

Відповідно до частини 5 статті 255 Митного кодексу України, митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно з частиною першою статті 266 Митного кодексу України декларант зобов`язаний:

1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом;

2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення;

3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей;

4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу;

5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

При цьому, суд зазначає, що аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про можливість митного контролю після завершення митного оформлення лише за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України.

Суд також враховує правову позицію Верховного суду України за якою йдеться про те, що за змістом статті 313 Митного кодексу України класифікація товарів, тобто віднесення товарів до класифікаційних групувань, визначених в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), є виключною компетенцією митних органів.

Незалежно від закінчення операцій митного контролю, оформлення та пропуску товарів і транспортних засобів митний контроль за ними може здійснюватися, якщо є достатні підстави вважати, що мають місце порушення законодавства України чи міжнародного договору України, контроль за виконанням яких покладено законом на митні органи. Такий контроль здійснюється на підставі письмового розпорядження керівника митного органу або особи, яка його заміщує (стаття 69 Митного кодексу України).

Аналіз наведених норм свідчить про можливість митного контролю після завершення митного оформлення за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України та на підставі письмового розпорядження керівника митного органу або особи, яка його заміщує.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 МК України декларант - це особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування.

Як передбачено п. 2 ч. 1 ст. 265 Митного кодексу України декларантом має право виступати особа, яка відповідно до законодавства України має право вчиняти щодо товарів юридично значущі дії від свого імені.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 266 МК України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом.

Також ч. ч. 4, 5 ст. 266 МК України передбачено, що у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант. Особа, уповноважена на декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта, має такі самі обов`язки, права і несе таку саму відповідальність, що й декларант.

Згідно ч. 1 ст. 416 МК України митний брокер - це підприємство, що надає послуги з декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ст. ст. 458, 487 Митного кодексу України, ст.ст. 9-11 КУпАП підставою для визнання особи винною в порушенні митних правил, як різновиду адміністративного правопорушення, є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.

Об`єктивною стороною передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України правопорушення є: переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Суб`єктивна сторона за ч. 1 ст.483 МК України передбачає прямий умисел, тобто, винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України чи вивезти з України з конкретною метою порушення встановленого порядку.

Відповідно до ст.ст. 458, 487 Митного кодексу України, ст.ст. 9-11 КУпАП підставою для визнання особи винною в порушенні митних правил, як різновиду адміністративного правопорушення, є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.

Суду не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявності у ОСОБА_1 мети щодо здійснення дій, спрямованих на переміщення товару через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів як підстави для переміщення товару документів, що містять неправдиві відомості щодо найменування товару, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно УКТЗЕД та його митної вартості.

Таким чином в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 483 ч.1 МК України, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Керуючись статтями: 36, 38, 39, 40, 43, 44, 45, 47, 257, 266, 268, 272, 460, 483 ч.1, 485, 486, 487, 489, 495, 520, 522, 527, 528, 529 МК України, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.483 ч.1 Митного кодексу України - закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в Запорізький апеляційний суд протягом десяти діб з дня винесення постанови.

Суддя: Добрєв М. В.