П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_1 прикордонного загону щодо громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Єрусалим Палестинська територія, мешканця АДРЕСА_1 , зі слів не працює за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП,

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення ЗхРУ №010365 від 04.08.2022 з`ясовано, що о 02 год. 10 хв. 04.08.2022 на в`їзд з Україну в МПП для автомобільного сполучення «Чоп(Тиса)» прибув громадянин, який на паспортний контроль пред`явив закордонний паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданий на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час здійснення прикордонного контролю прикордонним нарядом «Перевірка документів» відбулося спрацювання БД «Ризик перетин» та було встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перетнув ДК на виїзд з України 03.03.2022 через пункт пропуску «Чоп(Страж)», пред`явивши паспорт громадянина Палестини на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто вищевказаний громадянин незаконно перетнув державний кордон без відповідного для громадян України документу. Своїми діями порушив вимоги ст. 4 Конституції України, ч. 1 ст. 2 ЗУ «Про громадянство України», ст.ст. 2, 3 ЗУ «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України» та п. 2 Правил перетинання ДК України громадянами України, затверджених ПКМУ від 27.01.1995 №57.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, при цьому від нього надійшли пояснення, в яких він просив звільнити його від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 204-1 КУпАП та обмежитись усним зауваження у зв`язку із малозначністю, вчиненого адміністративного правопорушення, при цьому не заперечував те, що має подвійне громадянство, вину визнав, щиро розкаявся у вчиненому.

Судом досліджено протокол про адміністративне правопорушення ЗхРУ №010365 від 04.08.2022, зізнавальні пояснення особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , додані до протоколу та надані до суду, витяг з бази даних «Ризик» щодо перетину ДК України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 03.03.2022 за паспортом громадянина Палестини № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в`їздом в Україну 03.08.2022 за паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також копію паспорта громадянина Палестини № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де вказано строк дії такого (date of expiry) 10.06.2018, рапорти інспектора прикордонної служби тощо.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, виходячи з наступного.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту вказаної статті та змісту ч. 4 ст. 55 Конституції України випливає, що воля держави, спрямована на припинення протиправних дій, виражена досить чітко, тому що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе тільки на підставах, установлених у законі. Якщо такі підстави відсутні або якщо вина особи у вчиненні діяння з цих підстав не доведена, особу не може бути піддано будь-якому заходу адміністративного стягнення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За приписами ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 248 КУпАП передбачено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Диспозицією ст. 204-1 КУпАП передбачена відповідальність за перетинання або спробу перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу чи без дозволу відповідних органів влади.

Об`єктом даного адміністративного проступку є встановлений порядок управління, а також безпека особи, суспільства і держави. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у перетинанні державного кордону України поза пунктами пропуску, а також у пунктах пропуску через державний кордон України без установлених документів або дозволу відповідних органів державної влади. Під незаконним перетинанням державного кордону громадянами України, іноземними громадянами й особами без громадянства слід розуміти залишення особою території однієї держави і переміщення на територію іншої держави шляхом самовільного (без відповідного документа або відповідного дозволу) перетинання державного кордону України.

Так, при перетині кордону на виїзд з України 03.03.2022 через пункт пропуску «Чоп(Страж)» ОСОБА_1 пред`явив паспорт громадянина Палестини № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і такі його дії кваліфіковано як незаконний перетин державного кордону, оскільки при перетині державного кордону на в`їзд з Україну в МПП для автомобільного сполучення «Чоп(Тиса)» ОСОБА_1 пред`явив закордонний паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданий на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому матеріали даної справи про адміністративне правопорушення не містять жодного доказу того, що паспорт громадянина Палестини № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пред`явлений останнім при перетині державного кордону на виїзд з України 03.03.2022, як громадянином Палестини є підроблений, або містить недостовірні відомості, а тому не може вважатися порушенням законодавства та не вважається порушенням правил та порядку перетинання державного кордону України.

Більш того дійсність документу та належність його особі стверджується даними розглядуваного протоколу.

Як роз`яснено у п. 4 Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (ст. ст. 1, 3, ч. 2 ст. 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту. Відповідно до п. 4.1 вказаного Рішення процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

При прийнятті рішення суддя також враховує принципи Європейської конвенції про громадянство від 06.11.1997, ратифікованої Україною із застереженням та заявою Законом № 163-V (163-16) від 20.09.2006, згідно з якою Україна зобов`язалася гарантувати права громадян із множинним громадянством, зокрема ст. 17 відповідно до якої, визначаючи права та обов`язки, пов`язані із множинним громадянством: громадяни держави учасниці, які мають інше громадянство, мають на території держави учасниці, в якій вони проживають, ті самі права та обов`язки, як і інші громадяни держави-учасниці.

Статтею 62 Конституції України регламентовано, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги, що у справі відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП, приходжу до висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутності у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

Окремо суд звертає увагу, що інкримінована ОСОБА_1 розглядуваним протоколом подія мала місце 03.03.2022, (пред`явлення при перетині ДК України на виїзд паспорта громадянина Палестини № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ), при цьому протокол датований 04.08.2022, тобто такий складений працівниками прикордонної служби після закінчення тримісячного строку з дня вчинення правопорушення для притягнення особи до відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій-шостій цієї статті.

Керуючись ст. ст. 247 п. 1, 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204-1 КУпАП.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.П. Іванов