ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1075/22 Справа № 214/1878/22 Суддя у 1-й інстанції - Попов В.В. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро, клопотання ОСОБА_1 на апеляційне оскарження постанови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2022 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Цією постановою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, ОСОБА_2 26 серпня 2022 року, подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку.

В обґрунтування пропущеного строку, зазначає, що справу розглянуто без його участі; суд розглянув справу в інший ніж зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення день; належним чином його не було повідомлено судом про місце та час розгляду справи: довідка про доставку SMS не є доказом його сповіщення, оскільки він не подавав заяви про отримання SMS-повідомлень; заява про перенесення розгляду справи написана не ним.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в поновленні пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови суду виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 знав про існування справи про адміністративне правопорушення відносно нього та був обізнаний про час та місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку SMS- повідомлення. Відсутність заяви ОСОБА_2 про надіслання SMS-повідомлень не свідчить про те, що його не було повідомлено про місце та час розгляду справи.

Крім того, на адресу суду надійшла заява від останнього про відкладення розгляду справи, наявний в цій заяві підпис співпадає з тим, що міститься в апеляційній скарзі та сумнівів у апеляційного суду не викликає, а тому доводи клопотання в цій частині суд вважає неспроможними.

Також, судом першої інстанції було вжито заходів щодо направлення ОСОБА_2 повістка про виклик до суду.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до висновку, що доводи клопотання є необґрунтованими та не можуть бути такими, що доводять поважність пропуску строку на апеляційне оскарження.

Нормами КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення або дня коли особа дізналась про судове рішення, а з моменту його винесення.

Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

З огляду на викладене вище, слід визнати, що ОСОБА_2 , будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та про час і місце розгляду справи в суді, не вживав заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, будь-яких клопотань, пов`язаних із розглядом справи або про відкладення розгляду, тобто не вживав заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження та прийняте рішення.

Таким чином, матеріали справи не містять даних про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду від 27 травня 2022 року, не наведено таких причин і в апеляційній скарзі.

З огляду на вищевикладене, а також оскільки ОСОБА_2 в клопотанні не навів поважних підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в поновленні строку апеляційного оскарження останньому слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 на апеляційне оскарження постанови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 травня 2022 року відмовити.

Апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун