Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/299/22
Провадження № 3/670/276/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2022 року смт. Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Волкова О.М.

з участю секретаря Сікорської В.О.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1

потерпілого ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Віньківці справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 502235 від 17.05.2022 року, ОСОБА_1 ставилося у вину, що він 30 квітня 2022 року близько 13 год., перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_2 виражався нецензурними словами та погрожував в адресу ОСОБА_2 ,чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у скоєному не визнав. Пояснив, що тримає худобу, яку випасає на сільському пасовищі та напоює в калабані неподалік будинку матері ОСОБА_2 -- ОСОБА_4 . Його теля іноді заходило на господарство ОСОБА_2 , який робив йому зауваження, на що ОСОБА_3 пообіцяв теля зловити і більше в город не пускати. 30.04.2022 року, припиняючи корову на пасовищі, ОСОБА_3 побачив на горбі ОСОБА_2 . Останній підійшов до нього ближче, і взявшись за кобуру з пістолетом, у грубій формі сказав, що зараз його тут кончить, а потім почав обзивати та принижувати. В цей час на вулицю вийшли мати й сестра потерпілого -- ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , та словесний конфлікт між ними та ОСОБА_1 продовжився. Однак потерпілому і свідкам він не погрожував, не обзивав, наміру такого не мав, але в кінці не витримав, і щоб вони від нього відстали, та щоб припинити цей конфлікт з приводу випасання та напування худоби, ОСОБА_3 послав їх вслід за руським кораблем. На думку ОСОБА_1 у його діях відсутній склад дрібного хуліганства, оскільки ініціатором побутового інциденту виступив не він, а ОСОБА_2 , громадського порядку він не порушував, а сам інцидент відбувався на пасовищі, що не являється громадським місцем, у зв`язку з чим провадження у справі просив закрити за відсутності у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Заслухавши ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_6 , свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до положень ст.ст. 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

За положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа)при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати:чи було вчинено адміністративне правопорушення,чи винна дана особа в його вчиненні,чи підлягає вона адміністративній відповідальності,чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, який в силу положень ст. 251 КУпАП, є одним із джерел доказів у справі про адміністративне правопорушення.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення дрібного хуліганства відносно ОСОБА_2 у вигляді образи нецензурною лайкою та погроз.

Зокрема з наданих у судовому засіданні пояснень потерпілого ОСОБА_2 вбачається, що у с. Слобідка Охрімовецька у нього є город та садок, де починаючи з весни не раз паслася худоба ОСОБА_1 , оскільки він її випускає і не прив`язує. Потерпілий не раз просив ОСОБА_1 припиняти корови, щоб вони не ходили по городах. 30.04.2022 року близько обіду він приїхав у с. Слобідка-Охрімовецька, і побачивши на своєму городі сліди перебування корів, вирішив поговорити з ОСОБА_1 . Підійшовши до нього на пасовищі, ОСОБА_2 запитав, доки це буде продовжуватись, попросив прив`язувати корови, та відійшов до материного будинку. Оскільки ОСОБА_2 приїхав одразу після чергування в поліції, то зброя була при ньому в кобурі, але він пістолетом ОСОБА_1 не погрожував. Через кілька хвилин останній погнав напувати до калабані корову, почав матюкатися та обзивати нецензурними словами матір та сестру, які вийшли з подвір`я на дорогу. ОСОБА_2 зробив йому зауваження, а потім викликав поліцію.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що з ОСОБА_1 проживає по сусідству та перебуває з ним в неприязних відносинах протягом останніх місяців через те, що він напуває свою худобу біля труби недалеко від її господарства. ОСОБА_4 неодноразово просила ОСОБА_1 не чіпляти біля річки худобу, бо вона не може перейти біля неї, на що він відреагував агресивно та всіляко її обізвав. Про дані конфлікти її дочка ОСОБА_5 розповіла по телефону сину ОСОБА_2 , який приїхав у село та пішов на пасовище до ОСОБА_1 поговорити. Однак про що саме була між ними мова, ОСОБА_4 не чула, а пізніше прибула поліція.

Згідно з поясненнями свідка ОСОБА_5 , рідної сестри потерпілого ОСОБА_2 , вона постійно проживає в с. Слобідка Охрімовецька. Весною 2022 року із ОСОБА_1 почались непорозуміння, оскільки його худоба ходить відіпнута, пасеться по городах, та він напуває її біля труби, що відведена від їхньої криниці. 30.04.2022 року свідок зателефонувала до ОСОБА_2 та повідомила, що худоба ОСОБА_1 в його городі. Через деякий час брат приїхав, та підійшовши на пасовищі до ОСОБА_1 запитав, доки він буде знущатися над ними, та доки його худоба буде ходити відв`язана по людських городах. У відповідь ОСОБА_3 почав кричати, погрожувати молотком, та обізвав їх.

З матеріалів справи вбачається, що 30 квітня 2022 року ОСОБА_2 звернувся на службу 102 та повідомив, що в АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 погрожує йому та його матері.

На підставі вказаної заяви 17 травня 2022 року щодо ОСОБА_1 працівниками поліції був складений протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, згідно даних якого ОСОБА_3 30 квітня 2022 року близько 13 год., перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_2 виражався нецензурними словами та погрожував в адресу ОСОБА_2 ,чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності. Тобто сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем, якщо вона не є місцем скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо. Вулицею вважається відкрита частина території міста чи населеного пункту (крім приміщень та будівель), на якій перебувають громадяни, рухається транспорт і до якої є вільний доступ у будь-яку пору року та час доби. Також вулицею вважається проїжджа частина дороги, у тому числі автомагістралі, тротуари, площі, проспекти, бульвари, набережні, мости, шляхопроводи, естакади, проїзди, зупинки громадського транспорту, парки, сквери, провулки, завулки, двори, за винятком приватних домоволодінь, уключаючи зелені насадження та елементи благоустрою.

При цьому кваліфікуючи дії винної особи за ст. 173 КУпАП слід виходити з того, що дрібне хуліганство полягає у грубому порушенні саме громадського порядку, яке вчинене з мотивів явної неповаги до суспільства і супроводжувалося особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обґрунтовуючи доведеність винуватості ОСОБА_1 по обставинах ображання та приниження, потерпілий ОСОБА_2 стверджував, що ОСОБА_3 не прив`язуючи свою худобу з тим, щоб вона ходила й паслася по чужих городах, чітко усвідомлював свої дії, які є протиправними, та здійснював їх умисно, вчиняючи тим самим хуліганські дії.

Проте з пояснень потерпілого та свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що між ними та ОСОБА_1 протягом кількох останніх місяців існує конфлікт з приводу утримання худоби та існують неприязні відносини, які й послужили виникненню чергового конфлікту 30.04.2022 року.

Водночас надані матеріали провадження не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Зі змісту п. 4 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» вбачається, що суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи.

У даному випадку, з огляду на встановлені судом фактичні обставини справи, суд доходить висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, позаяк, в останнього був відсутній умисел на порушення громадського порядку та вчинення хуліганства, а його дії були викликані особистими неприязними відносинами та спрямовані лише на створення конфліктної ситуації із ОСОБА_2 та його рідними.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173, ст. 247, ст.ст. 283-285, ст.ст. 287-291 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Віньковецький районний суд.

Суддя О.М. Волкова