Справа № 588/97/22
Провадження № 3/588/74/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2022 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., за участю: секретаря судового засідання Лободи Т.С., прокурора Заяц Д.Є., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Милорадове Котелевського району Полтавської області, громадянина України, з повною вищою освітою, одруженого, який працює генеральним директором комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» ТМР, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий Тростянецьким РВ УМВС України в Сумській області 29.03.2000, РНОКПП НОМЕР_2 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 029/2022 від 20.01.2022 ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що він займаючи посаду генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» використовуючи свої повноваження з приватним інтересом реалізував управлінське рішення в усній формі, особисто визначив собі розмір доплати i надав доручення на підписання наказів від 25.06.2020 № 148, 13.07.2020 № 155, 06.08.2020 № 163, 09.10.2020 № 203, 03.12.2020 № 225, 28.12.2020 № 230, 10.02.2021 № 89, 19.03.2021 № 113 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 КНП «Тростянецька міська лікарня» ТМР, у результаті чого виник реальний конфлікт інтересів в умовах якого генеральний директор підприємства не вживає заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та не повідомляє про наявність реального конфлікту інтересів, що є порушенням п. 1-2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції». Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною 1 статті 172-7 КУпАП.

Також, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 030/2022 від 20.01.2022 ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що він займаючи посаду генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» використовуючи свої повноваження з приватним інтересом реалізував управлінське рішення в усній формі, особисто визначив собі розмір доплати i надав доручення на підписання наказів від 25.06.2020 № 148, 13.07.2020 № 155, 06.08.2020 № 163, 09.10.2020 № 203, 03.12.2020 № 225, 28.12.2020 № 230, 10.02.2021 № 89, 19.03.2021 № 113 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 КНП «Тростянецька міська лікарня» ТМР, тобто вчинив дії, прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів та не вжив заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів, чим порушив п.3-1 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції». Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною 2 статті 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні зазначених правопорушень передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП не визнав та пояснив, що не допускав реального або потенційного конфлікту інтересів. Він особисто не визначав розмір доплат та не давав нікому усних розпоряджень з приводу доплат. Ним були завчасно видані накази, до виникнення обставин з якими пов`язані доплати з метою уникнення конфлікту інтересів. Доплата була встановлена чинним законодавством. Також коли була введена в дію доплата, то її розмір визначався на нараді у міського голови де було визначено відсоткове відношення до посадового окладу, зокрема для нього та заступників розмір доплати був визначений на рівні 50%. Саме такий розмір доплати встановлювався кожного місяця. Сам по собі він не приймав рішення про доплати. Старші медсестри приносили табелі обліку робочого часу, а економічний відділ їх опрацьовував і готував наказ про доплату. Вважає, що факти викладені у протоколах про адміністративне правопорушення сфальсифіковані. Тому ОСОБА_1 просить суд справу закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Заяц Д.Є., у судовому засіданні вказав на доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та на підставі ст. 36 КУпАП просив накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та прокурора, покази свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП не була доведена поза розумним сумнівом зважаючи на таке.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Правопорушення, передбачені ч. 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, відповідно до положень розділу 13- А КУпАП належать до адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Згідно з ч. 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознаки корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Тростянецької міської ради від 20.09.2018 № 715 було створено Комунальне некомерційне підприємство «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради шляхом реорганізації (перетворення) Комунального закладу «Тростянецька центральна районна лікарня» (а.с. 22-23).

Відповідно до статуту Комунальне некомерційне підприємство «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради є юридичною особою публічного права. Управління підприємством здійснює Тростянецька міська рада (Засновник). Поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством здійснює керівник Генеральний директор, який призначається на посаду і звільняється з неї за рішенням Тростянецької міської ради. Генеральний директор: діє без довіреності від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших органах, у відносинах з іншими юридичними та фізичними особами, підписує від його імені документи та видає довіреності, делегує право підпису документів іншим посадовим особам підприємства, укладає договори, відкриває в органах Державної казначейської служби України та установах банків поточні та інші рахунки; самостійно вирішує питання діяльності підприємства за винятком тих, що віднесені законодавством та цим статутом до компетенції засновника; користується правом розпорядження майном та коштами підприємства відповідно до законодавства України, рішень засновника та цього статуту; у межах своєї компетенції видає накази та інші акти, дає вказівки обов`язкові для усіх підрозділів та працівників підприємства (пункти 4.1, 7.1, 7.2, 7.5 Статуту) (а.с. 24-31).

Рішенням 22 сесії 7 скликання Тростянецької міської ради від 25.06.2019 №290 ОСОБА_1 було призначено на посаду генерального директора комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради, як такого, що переміг у конкурсі на дану посаду, на умовах контракту строком на 3 (три) роки з 01.07.2019. Також доручено міському голові ОСОБА_2 укласти контракт з ОСОБА_1 (а.с. 32).

01.07.2019 між засновником комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради, в особі в.о. міського голови ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено контракт з керівником комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради. Відповідно до п. 1 розділу І вказаного контракту, керівник, крім іншого, зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію державного, комунального закладу охорони здоров`я здійснювати поточне управління (керівництво) закладом (а.с. 33-35).

Відповідно до положень підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Отже, ОСОБА_1 , як посадова особа юридичної особи публічного права є суб`єктом, на якого поширюються вимоги статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, які передбачені частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

Згідно з частиною 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП полягає у бездіяльності щодо неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП полягає у вчиненні дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події, складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно положень ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

На підтвердження обставин викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, щодо неповідомлення ОСОБА_1 про наявність реального конфлікту інтересів та щодо вчинення дії, прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів при визначенні собі розміру доплати та наданні доручення на підписання наказів від 25.06.2020 № 148, 13.07.2020 № 155, 06.08.2020 № 163, 09.10.2020 № 203, 03.12.2020 № 225, 28.12.2020 № 230, 10.02.2021 № 89, 19.03.2021 № 113 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 КНП «Тростянецька міська лікарня» ТМР, до вказаних протоколів було надано постанову Тростянецького районного суду Сумської області від 17.09.2021 винесену у справі № 588/959/21 про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_4 .

Як зазначено у протоколах про адміністративні правопорушенняпередбачені ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, складених відносно ОСОБА_1 , відповідно до постанови Тростянецького районного суду Сумської області від 17.09.2021 по справі № 588/959/21 допитаний як свідок ОСОБА_1 підтвердив, що доручив ОСОБА_4 підписувати проекти наказів про встановлення доплат, які визначалися ним як керівником та робочою групою, що було зумовлено необхідністю уникнення для ОСОБА_1 конфлікту інтересів.

Дослідивши вказану постанову Тростянецького районного суду Сумської області від 17.09.2021 по справі № 588/959/21 суд установив, що дійсно при з`ясуванні обставин у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_4 , був допитаний як свідок ОСОБА_1 , та вказано його покази, однак, суд не приймає вказану постанову як належний та допустимий доказ щодо підтвердження обставин правопорушень у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_1 , оскільки постанова суду не є процесуальним джерелом доказів отриманих з показань свідка.

Інших доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушеньпередбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП у судовому засіданні не було встановлено. Зокрема до протоколу про адміністративне правопорушення не було надано доказів на підтвердження видачі наказів від 25.06.2020 № 148, 13.07.2020 № 155, 06.08.2020 № 163, 09.10.2020 № 203, 03.12.2020 № 225, 28.12.2020 № 230, 10.02.2021 № 89, 19.03.2021 № 113 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 КНП «Тростянецька міська лікарня» ТМР, у яких визначено розмір доплати ОСОБА_1 .

Крім того, допитані у судовому засіданні свідки взагалі спростували викладені у протоколах про адміністративні правопорушення обставини про те, що ОСОБА_1 вчинив дії, прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів при визначенні собі розміру доплати i надав доручення на підписання наказів про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Так, допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що вона працює медичним директором КНП «Тростянецька міська лікарня». У березні 2020 року, коли почалася пандемія хвороби COVID-19, КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради була визначена опорною лікарнею для лікування пацієнтів з цією хворобою. Хворих привозили майже з усієї Сумської області. У березні 2020 року була видана постанова КМУ № 246 у якій зазначалося про те, що працівники які надають допомогу хворим на COVID-19 мають право на отримання доплати у розмірі 300 % від посадового окладу. Після цього вони зібралися у міського голови, зокрема був присутній ОСОБА_1 , вона, заступник по економіці ОСОБА_6 , та вирішували питання по доплаті керівникам по вказаній постанові КМУ щодо доплати. Міський голова вирішив, що керівники мають отримувати доплату в розмірі 50% від посадового окладу. Економіст ОСОБА_6 готував проекти наказів у яких зазначив розмір доплати відповідно до розміру визначеного міським головою. Доплату у розмірі триста відсотків ніхто не отримував. ОСОБА_1 ніколи їй не говорив про те, який розмір доплати йому необхідно призначити. Був випадок коли вона видавала один чи два накази про доплату ОСОБА_1 у яких визначався відсоток відповідно до рішення міського голови, але вказівки від ОСОБА_1 щодо розміру доплати не було. При визначенні відсотку враховувався особистий вклад кожного працівника в роботу, також залежало від відпрацьованого часу. У керівників був один відсоток доплати у розмірі 50 % від посадового окладу. Це був постійно такий розмір. Так як не було багато коштів, тому вирішили, що керівники будуть отримувати саме такий розмір.

Також допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що працює начальником планово-економічного відділу КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради. Нарахування доплат за виконання робіт підвищеної небезпеки з COVID-19 проводилося відповідно до постанови КМУ № 246. Безпосередньо зайнятим працівникам з надання допомоги хворим доплата призначалася у розмірі до 300 % від посадового окладу, а за розпорядженням міського голови, керівникам та заступникам керівника доплата призначалась у розмірі до 50 % від посадового окладу. Безпосередньо зайнятим працівникам доплата проводилась відповідно до відпрацьованого часу, згідно графіку по кожному відділенню та з урахуванням кількості пацієнтів у той період на лікуванні. Він готував проект наказу про доплати в яких зазначалися відсотки доплати. Щодо працівників, враховувався вклад в роботу, а щодо керівництва, то розмір доплати був один на рівні визначеному міським головою у розмірі 50 % посадового окладу. Ніколи ОСОБА_1 не давав вказівок щодо розміру доплати. Письмового розпорядження міського голови щодо розміру доплати не було. Це було усне розпорядження на нараді міського голови. На тій нараді був присутнім він, ОСОБА_1 та його заступник. Проекти наказів робив він або хтось з бухгалтерії, коли його не було.

Крім того, допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що вона працює бухгалтером по зарплаті у КНП «Тростянецька міська лікарня». Допомога по COVID-19 нараховувалась працівникам, які працювали з хворими та керівникам. Старші медичні сестри здавали табеля ОСОБА_6 який на основі цих табелів робив наказ. По керівному складу також накази робив ОСОБА_6 . ОСОБА_1 їй ніколи не говорив про те який відсоток доплати потрібно йому нараховувати. ОСОБА_6 підписані табелі та накази приносив їй.

Також, допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що вона у 2020-2021 роках займала посаду заступника генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради. У її посадові обов`язки входила економічна складова, виконувала обов`язки генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» за його відсутності, що передбачено статутом. Згідно положень статуту вона мала право підписувати документи. На момент видачі наказів сам генеральний директор не мав права підпису, так як його прізвище було в наказах і тому вона підписувала ці накази. Проекти наказів готував начальник планово-економічного відділу ОСОБА_6 . Йому надавали з відділень інформацію (табелі) щодо відпрацьованого робочого часу, на підставі чого проводилось нарахування. Розмір доплат встановлювався в залежності від відпрацьованого часу. З міським головою було узгоджено рівень доплат керівному складу лікарні у розмірі 50 %. В інших працівників була доплата до 200 %. Вона підписувала накази так як у генерального директора був конфлікт інтересів. Ці накази були перевірені юристом лікарні, економічним відділом на предмет порушення вимог законодавства. ОСОБА_1 не давав їй вказівку про те який відсоток доплати потрібно йому нараховувати та не примушував встановлювати доплату по COVID-19.

Відтак проаналізувавши сукупність досліджених доказів вважаю, що надані суду докази не підтверджують поза розумним сумнівом всі обставини, які викладено у протоколах про адміністративні правопорушення передбачені ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, складених 20.01.2022 відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до частин 1 та 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищевикладене, вважаю недоведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, зокрема щодо неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та щодо вчинення дії, прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів при визначенні собі розміру доплати та наданні доручення на підписання наказів від 25.06.2020 № 148, 13.07.2020 № 155, 06.08.2020 № 163, 09.10.2020 № 203, 03.12.2020 № 225, 28.12.2020 № 230, 10.02.2021 № 89, 19.03.2021 № 113 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 КНП «Тростянецька міська лікарня» ТМР.

Отже, вважаю, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 7, 172-7, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративних правопорушень передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О. О. Огієнко