Спрова № 632/2604/21
провадження №3/632/74/22
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді Журавель О.О., за участю секретаря судового засідання Шестакової А.В., прокурора - Старишка В.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Первомайський справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Пальянове Тюменської області РФ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , депутата VIII скликання Первомайської міської ради Харківської області, працює комерційним директором ТОВ «Лихачовський елеватор» та КПФ «Рома», -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Первомайської міської ради Харківської області VIІI-го скликання, і відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII (надалі Закон № 1700-VII), являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону№ 1700-VII, у порушення вимог частини 1 статті 46 Закону № 1700-VII, 22 березня 2021 року о 14 годині 42 хвилини подав завідомо недостовірні відомості у Декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік (надалі- Декларація), що відрізняються від достовірних на суму понад 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб за таких обставин:

Так, ОСОБА_1 , будучи ознайомлений з Правилами заповнення форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, про що проставив відповідну відмітку на початку заповнення Декларації та після заповнення всіх розділів Декларації, ознайомившись із внесеними до неї відомостями та проставивши відповідну позначку про підтвердження правильності даних, подав Декларацію з недостовірними відомостями шляхом накладення електронного цифрового підпису, зокрема:

У порушення п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону № 1700-УІІ у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» Декларації ОСОБА_1 не зазначив відомості: про земельну ділянку, кадастровий номер :01:000:0224, розташовану на території Малоданилівської селищної ради, Дергачівського р-ну, Харківської області, яка належить йому на праві спільної часткової власності (1/3) з 12листопада 2020 року.

Отже, недостовірні відомості у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» Декларації відрізняються від достовірних на суму 50 000,00 грн.

Крім того, усупереч вимогам п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону № 1700-VII ОСОБА_1 під час внесення інформації у розділ 11 «Доходи, у тому числі подарунки» Декларації не зазначив відомостей про отриманий ним у 2020 року дохід, у вигляді відсотків від АТ КБ «ПриватБанк» () у розмірі 22,06 грн.

Отже, недостовірні відомості у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» Декларації відрізняються від достовірних на суму 22,06 грн.

Також, усупереч вимогам п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону № 1700-VII ОСОБА_1 під час заповнення розділу 12 «Грошові активи» Декларації не зазначив відомості про грошові активи у вигляді коштів, розміщених ним на банківських рахунках, а саме, у АТ «Райффайзен Банк Аваль» () у розмірі 412 980,42 грн.; АТ «ПроКредитБанк» () у розмірі 18 625,00 грн; АТ «Кредіт Агріколь Банк» () у розмірі 303 654,63 грн, АТ «ПриватБанк» () у розмірі 980,03 грн.

Отже, недостовірні відомості у розділі 12 «Грошові активи» Декларації відрізняються від достовірних на суму 736240,08 грн.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 зазначено у Декларації завідомо недостовірні відомості загальною сумою 786262,14 грн., що відрізняються від достовірних на суму понад 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Під час судового розгляду ОСОБА_1 винуватим себе у вчиненні даного адміністративного правопорушення за наведених вище обставин не визнав, подав суду клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі: пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП, та пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП - у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого частиною 3 статті 38 цього Кодексу. При цьому, пояснив суду, що дані у Декларацію вносять його юристи, він перевіряє та накладає ЄЦП, з Правилами заповнення Декларації можливо ознайомлювався, але уваги не приділяв. У Розділі 3 «Об`єкти нерухомості» немає інформації про земельну ділянку, оскільки продав її цього ж року; щодо внесення інформації в Розділ 8 «Корпоративні права» щодо вартості частки у ТОВ «Лихачовський комбінат хлібопродуктів» мала місце описка, він не приховав інформацію, а навпаки, зазначив більшу суму. Щодо декларування грошових коштів, які були на банківських рахунках, вважав, що ці гроші непотрібно зазначати у Декларації, оскільки він їх зазначив при декларування готівки і на його огляд немає різниці, де вони зберігаються на рахунках у банку чи у готівці.

Прокурор обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення № 706 від 16 грудня 2021 року, підтримав, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП, вчинення якого останнім доведено наданими суду доказами. При цьому не заперечував проти закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого частиною 3 статті 38 цього Кодексу.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, дослідивши письмові докази у справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд доходить такого висновку.

У статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі Закон № 1700-VII) визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статі 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону № 1700-VII передбачено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, у тому числі є депутати місцевих рад.

Згідно із ч. 1 ст. 45 Закону № 1700-VII особи, зазначені у п. 1, п.п. «а» і «в» п. 2 ч.1 ст.3 цього закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному вебсайті Національного агентства декларацію особи, на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно із протоколом № 1 від 10 та 15 грудня 2020 року Первомайської міської ради Харківської області 1 сесії 8-го скликання визнані повноваження депутатів Первомайської міської ради 8-го скликання, у тому числі ОСОБА_1 (№ 23).Той факт, що ОСОБА_1 був депутатом Первомайської міської ради 8-го скликання, підтверджується відповідним списком депутатів зазначеної ради(а.с.140-154).

Отже, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону № 1700-VII, ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону № 1700-VII, а тому він є суб`єктом декларування та суб`єктом правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП.

Відповідно до п.п 2,5,7,8 ч.1 ст.46 Закону № 1700-VII у Декларації зазначаються відомості, зокрема, про: об`єкти нерухомості, що належать суб`єкту декларування та членам його сім`ї на праві приватної власності, включаючи спільну власність, або знаходяться у них в оренді чи на іншому праві користування, незалежно від форми укладення правочину, внаслідок якого набуте таке право. Такі відомості включають: дані щодо виду, характеристики майна, місцезнаходження, дату набуття майна у власність, оренду або інше право користування, вартість майна на дату набуття його у власність, володіння або користування; у разі якщо нерухоме майно перебуває у спільній власності, про усіх співвласників такого майна вказуються відомості, зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, або найменування відповідної юридичної особи із зазначенням коду Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. У разі якщо нерухоме майно перебуває в оренді або на іншому праві користування, про власника такого майна також вказуються відомості, зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, або найменування відповідної юридичної особи із зазначенням коду Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців; про отримані доходи суб`єкта декларування або членів його сім`ї, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір; наявні у суб`єкта декларування або членів його сім`ї грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках або які зберігаються у банку, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах. Відомості щодо грошових активів включають дані про вид, розмір та валюту активу, а також найменування та код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України установи, в якій відкриті відповідні рахунки або до якої зроблені відповідні внески. Не підлягають декларуванню наявні грошові активи (у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам) та активи у дорогоцінних (банківських) металах, сукупна вартість яких не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Згідно із частиною 4 статті 172-6 КУпАП, відповідальність за цією нормою настає за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Приміткою до статті 172-6 КУпАП визначено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідальність за частиною четвертою цієї статті настає за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум, для працездатних осіб з 1 січня - 2 270 грн., з 1 липня-2379 грн, з 01 грудня- 2481 грн.

Згідно із п. 8 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10 червня 2016 року № 3, перед підписанням документа суб`єкт декларування підтверджує ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей та про надання згоди на обробку персональних даних шляхом проставлення відповідної відмітки в документі.

Щорічна декларація за 2020 рік, яка подана ОСОБА_1 шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції за формою, що визначається НАЗК, підписана ОСОБА_1 шляхом накладення нею електронного цифрового підпису, що свідчить про те, що він під час подачі декларації ознайомлений з Правилами заповнення форми декларації та підтвердив достовірність наданих відомостей (а.с.62-68).

Як вбачається із довідки №710/21 від 17 жовтня 2021 року про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2020 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 (унікальний ідентифікатор документа - с949b416-7455-496d--9сd8- dc741df8dc31) встановлено, що суб`єкт декларування при складенні та поданні декларації зазначив недостовірні відомості, зокрема, у порушення вимог п. 2 ч. 1 ст.46 Закону України № 1700-VII не зазначив відомості про земельну ділянку, кадастровий номер :01:000:0224, розташовану за адресою: Малоданилівська сільська рада, Дергачівський р-н, Харківська область, яка належить йому на . праві спільної часткової власності (1/3) відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 12 листопада 2020 року (а.с.70-84). Вказана земельна ділянка придбана покупцями у рівних частках: ОСОБА_2 (1/3 частина), ОСОБА_3 (1/3 частина) та суб`єктом декларування (1/3 частина) без виділення часток в натурі за 50 000,00 грн. Суб`єкт декларування надав пояснення, які не спростовують порушення. Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 50 000,00 грн.. Суб`єкт декларування зазначив недостовірні відомості про вартість своєї частки у грошовому вираженні у ТОВ «Лихачовський комбінат хлібопродуктів» ( код ЄДРПОУ 31691649), вказавши 17 980 545,00 гривень. Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, інших осіб-підприємців та громадських формувань розмір частки у грошовому вираженні становить 17 862 375,00 грн (а.с.89-115). Суб`єкт декларування пояснив, що допустив помилку під час внесення відомостей. Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 118 170,00 грн, чим не дотримано вимоги п. 5 ч.1 ст.46 Закону України № 1700-VII. Суб`єкт декларування не зазначив відомостей про отриманий ним дохід у вигляді відсотків, отриманий від АТ КБ «ПриватБанк» (код ) у розмірі 22,06 грн., що підтверджується наданою довідкою банку № 5G9I07KQRF9IE4A7 від 01 вересня 2021 року, чим не дотримано вимоги п. 7 ч.1 ст. 46 Закону України№ 1700-VII (а.с. 131). Суб`єкт декларування не зазначив відомостей про грошовий актив у вигляді коштів, розміщених ним на банківських рахунках, а саме, в АТ «Райффайзен Банк» ( ) у розмірі 412 980,42 грн, що підтверджується довідкою банку № ДЗ-В28/30-25 від 31 серпня 2021 року (а.с. 127), в АТ «Креді Агріколь Банк» () у розмірі 303654,63 грн, що підтверджується довідкою банку №86262 від 23 вересня 2021 року (а.с.129), в АТ «ПроКредит Бонк» () у розмірі 18 625,00 грн, що підтверджується довідкою банку № 31-08-21/1/50 від 31серпня 2021 року (а.с.130), в АТ КБ «ПриватБанк» () у розмірі 980,03 грн, що підтверджується довідкою банку № 5G9I07KQRF9IE4A7 від 01вересня 2021 року. Таким чином, суб`єкт декларування у розділі 12 Декларації зазначив недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 736240,08 грн., чим не дотримав вимоги п. 8 ч.1 ст.46 Закону № 1700-VII (а.с.49-115).

Результати вищезазначеної довідки, були проаналізовані то покладені в основу обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, складеного Національним агентством з питань запобігання корупції 01 листопада 2021 року стосовно суб`єкта декларування ОСОБА_1 . Відповідно до висновків якого, за результатами повної перевірки Декларації особи, уповноваженої на функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2020 рік (виправленої),(унікальний ідентифікатор документа - с949b416-7455-496d--9сd8- dc741df8dc31), поданої ОСОБА_1 встановлено, що суб`єкт декларування подав у декларації недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 904 432,14 грн (а.с.40-48).

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП, окрім зазначених вище доказів, підтверджується сукупністю даних протоколу про адміністративне правопорушення № 706 від 16 грудня 2022 року, згідно із даними якого ОСОБА_1 порушив вимоги фінансового контролю, а саме: за наведених вище обставин подав завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та у якому достатньо повно викладена суть вчиненого ним адміністративного правопорушення.

Натомість, суд не погоджується із зазначенням в протоколі того, що ОСОБА_1 були внесені недостовірні відомості у Декларацію про вартість своєї частки у грошовому вираженні у ТОВ «Лихачовський комбінат хлібопродуктів» ( ), а саме, зазначено 17 980 545,00 грн, замість 17 862 375,00 грн, чим не дотримано вимоги п. 5 ч.1 ст.46 Закону України№ 1700-VII, оскільки на думку суду, такі дії не були направлені на приховування інформації та внесення недостовірних відомостей, а мала місце описка.

Отже, ОСОБА_1 , відповідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України № 1700-VII, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія цього Закону, будучи депутатом Первомайської міської ради Харківської області VII-го скликання, зобов`язаний був подати достовірні відомості у Декларації. Натомість подав 22 березня 2021 року о 14 годині 42 хвилини завідомо недостовірні відомості у Декларації, на суму 786262 грн. 14 коп., що відрізняється від достовірних на суму більш 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 172-6 КУпАП - подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Посилання ОСОБА_1 про відсутність в його діях складу корупційного правопорушення, пов`язаного з корупцією, через відсутність умислу на приховування інформації, під час подання декларації, не відповідають вимогам закону та не беруться до уваги судом, оскільки ОСОБА_1 , маючи об`єктивну можливість володіти повною інформацією, яку необхідно вносити до Декларації, та не вчинивши будь-яких дій, спрямованих на вірне внесення таких відомостей, хоча при поданні декларації суб`єкт декларування мав дотримуватись вимог чинного законодавства України, допустив подання завідомо недостовірних відомостей у Декларацію, чим вчинив інкриміноване йому адміністративне правопорушення.

Також суд вважає неспроможними доводи ОСОБА_1 щодо невідповідності протоколу про адміністративне правопорушення № 706 від 16 грудня 2022 року вимогам ст.256 КУпАП, оскільки судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складений уповноваженою особою та містить усі необхідні відомості, передбачені ч.1 ст. 256 КУпАП. Та обставина, що протокол не підписаний особою, щодо якої він складений, з урахуванням наявності переконливих даних про те, що уповноваженою особою вжито заходів для забезпечення права ОСОБА_1 на участь у складанні такого протоколу, ознайомлення з його змістом та надання своїх пояснень по суті протоколу, не свідчить про невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 таким своїм правом не скористався. Таким чином суд не вбачає суттєвих порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення № 706 від 16 грудня 2021 року щодо ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, які б унеможливлювали його розгляд у суді.

Матеріали справи також не містять доказів того, що працівник поліції, яким складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, виявив необ`єктивне ставлення до ОСОБА_1 . Жодних доказів порушення законодавства працівником поліції, ОСОБА_1 до суду не надано.

Не відповідає дійсності і заява ОСОБА_1 , що йому не був вручений другий примірник протоколу, оскільки до суду надано рапорт уповноваженої особи , відповідно до якого ОСОБА_1 від підписання протоколу та отримання другого примірника відмовився, про що на виконання вимог ч.3 ст.256 КУпАП зроблено відповідний запис у протоколі (а.с.159).

На підставі викладеного клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП - задоволенню не підлягає.

Разом із цим, суд погоджується із доводами клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження на підстав пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП - у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого частиною 4 статті 38 цього Кодексу, з огляду на таке.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно із рекомендаціями, які відображені у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» № 13 від 25 травня 1998 року у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому, особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі зокрема і питань, чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП.

Частиною 4 статті 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Законодавець у частині 4 статті 38 КУпАП зазначає про можливість накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, з урахуванням двох обставин: протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Тобто, законодавець пов`язує строк у два роки з попередньою обставиною виявленням правопорушення.

Таким чином, ці дві обставини за змістом вказаної норми не можуть враховуватись окремо при вирішенні питання щодо обчислення строку для накладання адміністративного стягнення, оскільки друга обставина (сплив двох років з моменту вчинення) є похідною від першої (протягом шести місяців з дня його виявлення).

За таких обставин, вказівка законодавця, що міститься в частині 4 статті 38 КУпАП, на дату виявлення правопорушення є першочерговою у визначенні строку відносно будь-якого правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП.

Друга обмежувальна вимога щодо спливу двох років з дня вчинення правопорушення є другорядною і може застосовуватися лише при дотриманні умов першої вимоги, яка пов`язана зі спливом шести місячного терміну з дня виявлення правопорушення. Дотримання такого взаємозв`язку є обов`язковим в питанні, що пов`язано з виконанням вимог статті 38 КУпАП.

Отже, для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані із корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Датою вчинення даного адміністративного правопорушення є 22 березня 2021 року.

Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення та у який момент правопорушення вважається виявленим.

Частиною першою статті 1 Закону України № 1700-VII передбачено, що спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, НАЗК.

Згідно із частиною третьою статті 12 цього ж Закону, у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду в порядку, визначеному Національним агентством.

У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Отже, системний аналіз вищезазначених положень Закон № 1700-VII та статей 38, 247, 254 КУпАП дає підстави зробити висновок, що законодавець пов`язує початок обчислення строку з моментом, коли встановлено особою уповноваженою на складання протоколу, що у діях особи є склад правопорушення. Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Дії особи, уповноваженої на складання протоколу, до моменту його складення можуть свідчити про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що таке діяння містить склад адміністративного правопорушення, зазначається лише при складенні протоколу ( у даному випадку 16 грудня 2021 року), після перевірки та зібрання усіх доказів, отримання пояснень від особи .

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

З урахуванням того, що з дня виявлення вчиненого ОСОБА_4 правопорушення до дня розгляду справи судом сплив шестимісячний строк, впродовж якого можливе притягнення до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне провадження по справі закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 4 статті 172-6 КУпАП, за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого частиною 4 статті 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Первомайський міськрайонний суд Харківської області.

Суддя:О. О. Журавель