ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
26 серпня 2022 рокуСправа №: 695/1871/22
Номер провадження 3/695/1499/22
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2022 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, від 12.07.2022р., серії ВАВ №227115 ОСОБА_1 03.07.2022р., близько 20 год. 00 хв. в с. Гельмязів по вул.. Жовитнева погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 ..

Для розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у порядку визначеному чинним законодавством.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказував, що сторона, яка задіяна в ході розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ОСОБА_1 повідомлений про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, адже надавав у ньому відповідні письмові пояснення.

Таким чином, враховуючи поведінку ОСОБА_1 , який не повідомив про причини своєї неявки, з метою забезпечення розгляду справи у межах строку накладення адміністративного стягнення, та враховуючи норми ст. 268 КУпАП, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності в результаті всебічного, повного та об`єктивного їх дослідження, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка вчиняє хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи як "дрібне хуліганство" необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як "громадське місце".

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно- оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та вокзалів.

Водночас, відповідно до КУпАП, Закону України від 22 вересня 2005 року № 2899-ІУ та постанови КМУ від 11 березня 2020 року № 211, до громадських місць відносяться наступні об`єкти: закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту, ліфти, таксофони, підземні переходи, під`їзди житлових будинків, вулиці, дитячі майданчики, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, закладів фізичної культури і спорту, об`єкти культурного призначення, об`єкти органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

З матеріалів справи вбачається, що у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано чи є місце, де відбулась вказана подія - громадським місцем.

Крім того матеріали справи не містять жодного доказу про наявність у ОСОБА_1 умислу на вчинення саме хуліганських дій спрямованих на порушення громадського порядку і спокою громадян.

Отже, склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, не відповідає суб`єктивній та об`єктивній, стороні правопорушення, зазначеній в протоколі про адміністративне правопорушення, що дає підстави вважати, що дії особи кваліфіковано не вірно.

Європейський Суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21 липня 2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства", п. 161, заява № 25).

У справі "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже суддя, вивчивши матеріали справи приходить до висновку, що провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі зазначеного та керуючись

ст., ст. 283, 284, 247 п.1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів.

Суддя Середа Л.В.