Справа № 298/921/22
Номер провадження 3/298/891/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року смт. Великий Березний

Суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Зизич В.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ №451717 від 11 липня 2022 року щодо ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вивчивши протокол у справі про адміністративне правопорушення та приєднані до нього матеріали, суд приходить до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід повернути для належного оформлення, виходячи з наступного.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст. ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатися суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення, при цьому, суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Приписи ч.1 ст. 256 КУпАП встановлюють, що у протоколі про адміністративне правопорушення повинні зазначатися: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП складання протоколів про адміністративні правопорушення за ст. 173 КУпАП віднесено до компетенції органів внутрішніх справ, які на виконання вимог ст. 256 КУпАП, повинні перевірити та зазначити в протоколі відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Норми статті 173 КУпАП передбачають відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян. Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Мотивом же є неповага до суспільства.

Однак в порушення вказаних норм КУпАП фабула правопорушення наведеного в протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП.

Так, розкриваючи склад адміністративного правопорушення, поліцейський не розкрив суть об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: не вказано які саме дії (нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян), вчинені ОСОБА_1 свідчать про вчинення ним хуліганських дій. Вказуючи на нецензурні висловлювання в сторону потерпілої ОСОБА_2 , погрози в її бік фізичною розправою, поліцейський не зазначив, в чому таке порушення полягало і чи порушили такі дії ОСОБА_1 громадський порядок і спокій громадян, чи вчинені такі дії з хуліганських спонукань, чи у зв`язку з неприязними відносинами, які виникли між ОСОБА_1 та потерпілою. Відтак в протоколі не конкретизовано суть адміністративного правопорушення, відсутні дані, що ОСОБА_1 своїми умисними діями порушив громадський порядок, оскільки дрібне хуліганство можливе лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин. У протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, що правопорушник ОСОБА_1 намагався це зробити у громадському місці з хуліганських спонукань.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 р. заява №926/08), як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Більше того, вчинення правопорушення у громадському місці передбачає наявність очевидців такої події. Однак у протоколі про адміністративне правопорушення свідки вчиненого ОСОБА_1 правопорушення не зазначені, в графі «Свідки», будь-які відомості щодо свідків відсутні.

Наведені вище порушення закону є істотними і не можуть бути усунуті в ході судового розгляду.

За наявності вказаних недоліків, які перешкоджають повно та об`єктивно з`ясувати всі фактичні обставини, що мають значення для розгляду справи про адміністративне правопорушення, у відповідності до вимог ст. ст. 256, 278 КУпАП, з урахуванням положень п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14, суд вважає за необхідне повернути справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП для належного оформлення органу, від якого надійшов до суду протокол про адміністративне правопорушення, в ході якого усунути зазначені порушення.

Керуючись ст. ст. 256, 268, 277, 278, 280, 283 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 повернути Відділенню поліції № 2 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Зизич В. В.