Справа № 203/1804/21
Провадження № 3/0203/1455/2021
ПОСТАНОВА

іменем України

09 червня 2021 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Черваньова Ю.М., розглянувши матеріали, що надійшли від Дніпровського районного управління ГУНП в Дніпропетровські області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 484011 від 13 травня 2021 року ОСОБА_1 20.04.2021 року близько о 07.15 годині в м.Дніпро, по вул.Русанівська, 30 пошкодив автомобіль ОРЕl номерний знак НОМЕР_1 та висловлювався нецензурною лайкою, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 31 травня 2021 року на 17.00 годину та 09 червня 2021 року на 10.00 годину, не з`явився про дату, час та місце слухання справи повідомлявся шляхом відправлення SMS-повідомлення по номеру, зазначеному в протоколі про адміністративне правопорушення, який містить підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та направлення судової повістки рекомендованим листом із повідомленням за адресою місця його проживання та реєстрації вказаного у протоколі про адміністративне правопорушення АДРЕСА_1 . Проте, поштове повідомлення повернуто до суду не врученим адресату з відміткою поштового відділення - "Адресат відсутній за вказаною адресою".

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

Тобто судом прийнято вичерпні заходи для повідомлення про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити своє відношення до складеного протоколу про адміністративне правопорушення.

Крім того, врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження. Відповідне положення міститься у постанові КАС від 1 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14.

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності, не з`явилася в судове засідання при тому, що вона обізнана про наявність протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить підпис ОСОБА_1 в протоколі.

Відповідно до ч.2 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, розглядається протягом доби.

Отже, враховуючи, що судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду справи, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без його участі.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_2 який відповідно до ст.272 КУпАП попереджений про обов`язок дати правдиві пояснення, повідомити все відоме по справі, відповісти на поставлені запитання, пояснив, що 20 квітня 2021 року він знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , де мешкає його сестра ОСОБА_3 , яка є матір`ю, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 . Приблизно о 07 годині 15 хвилин приїхав ОСОБА_1 до своєї матері та почав вимагати в неї гроші та висловлюватись нецензурною лайкою на її адресу. ОСОБА_2 вступився за сестру та на цьому підґрунті у них з ОСОБА_1 почалась сварка. Свідок намагався виїхати з двору, але ОСОБА_1 чинив йому перешкоду в цьому, закривав ворота, а потім розбив лобове скло його автомобіля, ОСОБА_3 викликала поліцію. Також зазначив, що вищезазначені події відбувались на території домоволодіння його сестри ОСОБА_3 .

Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

В той же час, жодних даних, які б давали підстави вважати доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у справі немає.

Так, як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, та підтверджується поясненнями свідка ОСОБА_2 дії, про які зазначено в протоколі, відбувались на території приватного домоволодіння, де проживає мати правопорушника, що не є громадським місцем.

Крім того, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Пояснення свідка свідчать лише про наявні між ОСОБА_1 , його дядьком та матір`ю неприязні стосунки та сварки з приводу непристойної поведінки правопорушника.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Положеннями п. 1 ч.1ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи наведене, приходжу до висновку, що справа про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.283,284,287,289,294КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАПзакрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Ю.М. Черваньова