Справа № 760/6958/21
Провадження № 3-3784/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Агафонов С.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Солом`янського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-16 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу КИ №0986900 від 19.03.2021 р., будучи відповідальною особою ОСОБА_1 18.03.2021 р. о 12:30 год., в приміщеннях та на території АЗС 0621 ТОВ «Лерсен ЛТД», по вул. Волинській, 68-А, будучи посадовою особою, відповідальною за виконання пунктів приписів органів державного нагляду у сфері пожежної і технологічної безпеки, не виконав вимоги технологічної безпеки, установлені Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), вказані в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 04.02.2021 року №39, вручено до виконання 04.02.2021 року (далі - припис), а саме: АЗС обладнати автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (порушення ч. 1 ст. 53 КЦЗУ, п. 27 припису, термін усунення порушення вийшов 01.03.2021 року порушення триваюче) а також, п. припису №28,29,31,32,3,34,35,36,38,39,40, чим скоїв правопорушення, передбачене ч.1 ст.188-16 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлена належним чином.

Відповідно до ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно ст. 38 КУпАП стягнення по справі про адміністративне правопорушення може бути накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Суддя, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновків, які мотивує наступним чином.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно із вимогами ст.ст.252,280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихст. 255 КУпАП.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є джерелом права в Україні, кожному гарантовано право на справедливий суд.

Суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачяться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно з ч. 1ст. 188-16 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань цивільного захисту, нагляду та контролю за станом захисту територій від надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру, щодо розроблення та реалізації заходів у сфері захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаної норми приводить до висновку, що склад правопорушення заст. 188-16 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань цивільного захисту, нагляду та контролю за станом захисту територій від надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру, тому уповноважена особа, яка склала адміністративний протокол, зобов`язана довести наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на невиконання вимог припису.

Невиконання законних вимог посадових осіб спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади, які реалізуються під час виконання їх повноважень утворює об`єктивну сторону цього правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення можуть бути посадові особи підприємств, установ та організацій усіх форм власності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, та ін.

Як вбачається з протоколу - 18.03.2021 р. о 12:30 год., в приміщеннях та на території АЗС 0621 ТОВ «Лерсен ЛТД», по вул. Волинській, 68-А, будучи посадовою особою, відповідальною за виконання пунктів приписів органів державного нагляду у сфері пожежної і технологічної безпеки, не виконав вимоги технологічної безпеки, установлені Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), вказані в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 04.02.2021 року №39, вручено до виконання 04.02.2021 року (далі - припис), а саме: АЗС обладнати автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (порушення ч. 1 ст. 53 КЦЗУ, п. 27 припису, термін усунення порушення вийшов 01.03.2021 року порушення триваюче) а також, п. припису №28,29,31,32,3,34,35,36,38,39,40.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі, органом що його склав, було додано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Солом`янського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві від 04.02.2021 року №39.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_1 мав умисел на вчинення даного порушення, передбачав його наслідки і свідомо його допустив.

Також, матеріали справи не містять жодних доказів щодо невиконання вимог припису №39 від 04.02.2021 року на теперішній час.

Крім того, у вказаному приписі не зазначено кінцевий термін усунення порушень. Даний припис отримав інспектор з ПБ та ЦЗ О.М. Гермаш, тобто не відповідальна за усунення порушень особа відповідно до наказу №01/03-01.

Таким чином, аналізуючи надані докази, суд вважає, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення від 18.03.2021 року не підтверджені належними та допустимими доказами по справі, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-16 КУпАП.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до пункту «а» ч. 3ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення повинен бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, положення Конвенції стосуються й обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення. Вказана судова інстанція приймає до свого провадження і заяви щодо рішень судів про накладення на осіб адміністративних стягнень, оскільки вважає, що в силу суворості санкцій такі справи за суттю є кримінальними, а адміністративні покарання фактично носять кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції (пункту 55 рішення у справі «Гурепко проти України»; пункту 21 рішення у справі "Надточій проти України").

Виходячи з вимог ст. 62 Конституції України притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише у разі доведення її вини в установленому законом порядку належними та допустимим доказами, що є складовою справедливого правосуддя у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 188-16 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.188-16,247,266,283 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-16 КУпАП - закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Агафонов С.А.