Справа № 727/268/21
Провадження № 3/727/988/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Одовічен Я.В., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Управління патрульної поліції в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.185 КпАП України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Чернівці надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.185 КпАП України.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 01.01.2021 року серії АПР18 №223827, 01.01.2021 року о 03 год. 25 хв. ОСОБА_1 знаходився в закладі «Оззі» по вул.С.Бандери в м.Чернівці під час затримання іншого громадянина ОСОБА_2 відмовився покинути місце події та шарпав працівників поліції за форменний одяг. На неодноразові зауваження інспектора не реагував. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано уповноваженим органом за ст.185 КпАП України.

Дослідивши письмові матеріали вказаної вище адміністративної справи, вважаю, що остання підлягає поверненню для належного оформлення.

Так, згідно ст.245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Диспозицією ст.185 КУпАП адміністративну відповідальність передбачено за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

У відповідності до п.7 постанови Пленум Верховного Суду України «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» №8 від 26.06.1992 року (з змінами) роз`яснено, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Тобто, обов`язковою ознакою злісної непокори є невиконання винною особою неодноразових наполегливих законних вимог працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків.

Відповідно до правил, визначених п. 5 Інструкції про застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, затвердженої Наказом МВС України 18.12.2018 року №1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з момента початку виконання службових обов`язків або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних із виникненням у поліцейського особистого приватного становища. У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати і часу.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені свідки події, які могли б підтвердити, що ОСОБА_1 не реагував не неодноразові зауваження працівників поліції, та не долучено до матеріалів справи їх пояснення, у зв`язку із чим, працівники поліції мають долучити до матеріалів справи відеозапис з боді камер поліцейського.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановлено згідно бази «Армор», однак справа про адміністративне правопорушення щодо невстановленої особи не підлягає розгляду в суді, а внутрішня база «Армор», використовується лише у сфері інформаційно-аналітичного забезпечення та діяльності органів поліції, та така база даних є внутрішньою базою даних, що забезпечує щоденну діяльність органів поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин та забезпечує інформаційно-аналітичну роботу органів поліції, та ніяким чином не замінює обов`язку особи, яка складає протокол встановити у передбачений законом спосіб особу, щодо якої складається протокол.

Для встановлення особи правопорушника працівники поліції мають долучити до матеріалів справи витяг з бази «Армор» з даними про особу правопорушника.

Відповідно до ст.ст. 256, 278 КпАП України неналежно складений протокол про адміністративне правопорушення підлягає поверненню органу, який порушив справу про адміністративне правопорушення.

Згідно п. 12 постанови № 11 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення»: «Перебіг строку розгляду справи про адміністративні правопорушення здійснюється за загальними положеннями КпАП України. Норми КпАП України не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення».

На підставі наведеного, вважаю, що матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 185, 245, 251, 256, 269, 277, 278, 283 КпАП України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернути до Управління патрульної поліції в Чернівецькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Шевченківського

районного суду м.Чернівці Одовічен Я.В.