Номер провадження: 33/813/612/21
Номер справи місцевого суду: 510/387/21
Головуючий у першій інстанції Сорокін К.В.
Доповідач Артеменко І. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2021 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Артеменко І.А.

за участю: секретаря судового засідання Фабіжевської Т.С.

розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 Живори Євгена Васильовича на постанову Ренійського районного суду Одеської області від 16 березня 2021 року про направлення матеріалів справи про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП начальнику відділення № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області для виконання вимог, визначених ст. 214 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Ренійського районного суду Одеської області від 16 березня 2021 року матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП направлено начальнику відділення № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області для виконання вимог, визначених ст. 214 КПК України. Провадження по адміністративній справі закрито.

На дану постанову 26 березня 2021 року представник ОСОБА_1 Живора Є.В. засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу, в якій просить постанову Ренійського районного суду Одеської області від 16 березня 2021 року скасувати, провадження відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення закрити.

В обґрунтування своїх вимог про скасування постанови зазначає, що в порушення вимог ст.268 КУпАП справа розглянута у відсутність особи, що притягується до адміністративної відповідальності, без належного її сповіщення, що позбавило апелянта можливості надавати свої пояснення та інші докази на спростування зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення №0003443 від 12.01.2021 року обставин.

Судовий розгляд в апеляційному суді проведено за відсутністю ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 , які будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились (а.с.24-30)

Крім того, 31.05.2021 року на електронну адресу Одеського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 адвоката Живори Є.В. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності (а.с. 31).

Апеляційний суд вважає, що на стадії апеляційного перегляду оскаржуваного рішення, судом були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 , будучи повідомленим про дату та час розгляду скарги в апеляційному суді, не з`явився, суд оцінює таку поведінку, як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, його захисника, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали даної справи, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

За змістом ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають для з`ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до вимог ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зважаючи на відсутність в матеріалах справи жодних даних про виклик ОСОБА_1 до суду першої інстанції та неповідомлення його про дату та місце судового розгляду призвели до порушення права ОСОБА_1 на захист та до позбавлення його можливості реалізації прав, передбачених ст. 268 КУпАП, що свідчить про такі порушення норм процесуального закону, що тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду.

Оскільки судовий розгляд справи у суді першої інстанції відбувся без участі ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції повторно дослідив докази у справі, а саме, протокол про адміністративне правопорушення № 003443/55 від 12.01.2021 року, з якого вбачається, що 12.01.2021 .р. о 17 год. 00 хв. на оз. Картал, що є ландшафтним заказником загальнодержавного значення, в районі с. Новосільське Ізмаїльського району Ренійської ОТГ, спільно з ОСОБА_3 , на дерев`яному човні типу плоскодонка з моторним двигуном «Tohatsu» 5 к.с., здійснювали незаконної вилов водних біоресурсів забороненими знаряддями лову (сіті) у кількості 7 шт., у період державної заборони на вилов раків, без належного дозволу на промисел, чим спричинили збиток рибному господарству України на загальну суму 34765 грн. (сума шкоди, що нанесена ОСОБА_1 складає 17 382 грн.), виловом цінних порід риб: щука 13 од. х 602 грн. = 7826 грн; краснопірка 10 од. х 141 грн. = 1410 грн.; лящ 2 од. х 301 грн. = 602 грн.; карась 11 од. х 30 грн. = 330 грн.; окунь 21 од. х 141 грн. = 2961 грн; плоскирка 6 од х 141 грн. = 846 грн.; рак 462 од. х 45 грн. = 20790 грн., згідно Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 р., що є порушенням ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ», та ст. ст. 3.14, 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

Частиною 4 ст.85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209 затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів на основі якої, суд дійшов висновку, що кількістю виловленої риби завдано істотної шкоди для рибного господарства України.

Відповідно до ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду карається штрафом від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

При цьому, апеляційний суд вважає за необхідне вказати і про те, що злочин, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, має матеріальний склад, а його вчинення пов`язується із заподіянням істотної шкоди.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля" N 17 від 10 грудня 2004 року, відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: нищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо.

З урахуванням того, що вилов водних біоресурсів ОСОБА_1 здійснював забороненими для рибалок любителів знаряддями лову, в період заборони на вилов раків, що діяв з 20 листопада 2020 року, відповідно до Наказу Управління Держаного агентства рибного господарства у Одеській області Про встановлення заборони на вилов раків у р. Дунай та придунайських озерах №329 від 19 листопада 2020 року, а також те, що ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_3 виловили: щука 13 од.; краснопірка 10 од..; лящ 2 од.; карась 11 од.; окунь 21 од.; плоскирка 6 од.; рак 462 од., такі дій, на переконання апеляційного суду призвели до істотної шкоди довкіллю.

Таким чином, апеляційний суд вважає, місцевий суд дійшов вірного висновку, що скоєне містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, та прийняв правильне рішення про необхідність передачі вказаних матеріалів начальнику відділення № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області для виконання вимог, визначених ст. 214 КПК України.

Апеляційний суд приймає до уваги наведені ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення пояснення, які підтверджують викладені у протоколі обставини правопорушення, а також те, що представник ОСОБА_1 Живора Є.В. апеляційну скаргу обґрунтовує виключно порушенням судом першої інстанції вимог ст.268 КУпАП, не оспорюючи при цьому фактичних обставин справи та кваліфікації своїх дій ОСОБА_1 ..

Проте, з огляду на порушення судом першої інстанції припису ч.2 ст.268 КУпАП щодо обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, постанова підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови.

Частиною 2 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно ч.1 ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до п.3 ч.1, ч.2 ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов, зокрема, про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247цього Кодексу.

Тому, на підставі викладеного, апеляційний суд передає прокурору справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 для перевірки фактів щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого КК України, та внесення відомостей про скоєне кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст. ст.ст.7, 38, 247, 252, 268, 277-2, 280, 294 КУпАП, апеляційного суду

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 Живори Євгена Васильовича задовольнити частково.

Постанову судді Ренійського районного суду Одеської області від 16 березня 2021 року скасувати.

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення за ч.4 ст 85 КУпАП закрити.

Матеріали справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у справі про адміністративне правопорушення направити начальнику відділення № 2 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області для виконання вимог, визначених для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та проведення досудового розслідування.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду І.А. Артеменко