Справа № 405/8106/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2021 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Іванової Л.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, РНОКПП: НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

16.12.2020 року до Ленінського районного суду міста Кіровограда з Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 658472 від 26.11.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, зі змісту якого (протоколу) вбачається, що 26.11.2020 року о 21 год. 21 хв. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство відносно свого брата ОСОБА_2 , що полягало у висловлюванні в його адресу нецензурною лайкою, образливими словами та погрожував фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода його психічному здоров`ю, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судове засідання з`явився, свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він є співвласником квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та проживає там разом із цивільною дружиною. Дана квартира має 4 кімнати, в одній з яких також проживає його брат - потерпілий ОСОБА_2 , який при цьому не є співвласником житла та не прописаний за даною адресою. Зазначив, що в нього з братом неприязні стосунки, вони навіть не вітаються, спілкуються лише з побутових питань. Крім того, між ними наявний спір щодо права власності на дану квартиру та порядку проживання в ній. Вказав, що 26.11.2020 року він йшов до своєї кімнати та постукав у двері кімнати брата ОСОБА_3 , щоб вирішити з ним побутові питання, на що останній відповів, що викличе поліцію і в подальшому, дійсно, приїхала поліція, яка і склала вказаний протокол. Вказав, що незважаючи на неприязні стосунки, він в сторону брата ОСОБА_3 нецензурною лайкою не виражався, не ображав його та не погрожував йому фізичною розправою. Також пояснив, що ініціатором сварок є саме потерпілий ОСОБА_2 , який постійно викликає поліцію. Додатково пояснив, що за його та його братів згодою потерпілий ОСОБА_2 почав проживати у квартирі, однак в подальшому таке спільне проживання стало неможливим з причин постійних сварок, що стало підставою його та його братів звернення до суду з позовом про виселення потерпілого ОСОБА_2 зі зазначеного помешкання.

Потерпілий ОСОБА_2 08.02.2021 року подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести без його участі.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, за наступних підстав.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред`являють спеціальні вимоги. Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити у собі, зокрема, дані про час, місце вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища та адреси потерпілих.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Поряд з цим, за вимогами ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Так, частиною 1 статті 173-2 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність, зокрема, за домашнє насильство, насильство за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що:

- домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь;

- психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до положень ст. 3 цього Закону предметом його регулювання є правовідносини, що виникають у процесі запобігання та протидії домашньому насильству. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється, зокрема, на рідних братів і сестер.

Разом з тим, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних та достатніх доказів спричинення потерпілому ОСОБА_2 психологічного насильства, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого, окрім заяви та письмових пояснень самого потерпілого, при цьому, судом враховується, що фактично між потерпілим та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності наявні неприязні стосунки, які тривають в часі, про що зазначив у судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , на підставі чого наявні у справі заява та письмові пояснення потерпілого викликають у суду аргументований сумнів в їх об`єктивності та неупередженості і за відсутності будь-яких інших належних та об`єктивних доказів, - не можуть бути покладені в основу притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.173-2 КУпАП.

При цьому, додана до протоколу довідка сектору ДОП Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області містить суперечливі відомості щодо обставин справи, так як в ній вказано, що вона складена за результатами перевірки заяви ОСОБА_4 , хоча згідно із рапортом інспектора-чергового Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області за заявою ЄО № 61778 від 26.11.2020 року заявником вказано ОСОБА_2 . Також, в довідці вказано, що 26.11.2020 року із заявником вчинив сварку син ОСОБА_5 , а не ОСОБА_1 . Відтак, вказана довідка не може вважатися належним та достовірним доказом у справі.

Судом також відзначається, що особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь.

Крім того, у своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року Європейський суд з прав людини вказує, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Згідно зіст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Таким чином, наведені обставини вказують на недоведеність поза розумним сумнівом того факту, що ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно свого рідного брата ОСОБА_2 , що полягало у нецензурній лайці, образах та погрозах, що могло завдати шкоди психічному здоров`ю потерпілого, а відтак і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, в зв`язку з чим провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 7, п.1 ч.1 ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 658472 від 26.11.2020 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова