Справа № 357/5567/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.06.2021 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дорошенко С.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Київській області БПП у м. Біла Церква відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого ТОВ «Епіцентр», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за ст. 173, 185 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

10 травня 2021 року приблизно о 00 годині 35 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чіплявся та погрожував фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім цього, 10 травня 2021 року приблизно о 00 годині 36 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив дрібне хуліганство, а саме: вживав ненормативну лексику, чіплявся до громадян, провокував бійку. На закону вимогу інспектора лейтенанта поліції ОСОБА_3 , припинити неправомірні дії, не реагував, при цьому висловлювався в грубій формі в адресу поліцейських та погрожував їм фізичною розправою, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнав, пояснив, що дійсно 10 травня 2021 року він вчинив хуліганство та злісну непокору законним вимогам працівників поліції, за що був затриманий. Пояснив, що 10.05.2021 року, коли він повертався з роботи додому на АДРЕСА_2 , помітив, що працівники поліції зупинили автомобіль водій якого був глухонімий, так як він має досвід спілкуванням з людьми, які втратили слух, він вирішив допомогти даному чоловіку. Під час спілкування з працівниками поліції між ними почалася сварка, в яку втрутився ОСОБА_2 . Вважав, що добивався справедливості. Зазначив, що не заперечує, що висловлювався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та працівників поліції, а також інших громадян, які були там присутні, також пояснив, що вдарив ОСОБА_2 в обличчя, так як останній його спровокував, робив йому зауваження. Не заперечував, що не виконував законні вимоги працівників поліції. Повідомив, що раніше неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за вчиненні хуліганства, були випадки, що колишня дружина викликала працівників поліції так як він побив їй вікна. Пояснив, що він емоційна людина, чому влаштував конфлікт та бійку пояснити не міг. Вказав, що йому соромно за його вчинок, вибачення у ОСОБА_2 не просив, так як він не знав, де останній проживає.

Допитаний в судовому засіданні лейтенант поліції ОСОБА_3 , який складав протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, пояснив, що 10.05.2021 року разом з капралом поліції ОСОБА_4 , перебували на чергуванні і їм надійшов виклик з іншого екіпажу патрульної поліції, що потрібен прилад «Драгер». Вони приїхали за адресою АДРЕСА_2 , де помітили, що інший екіпаж патрульної поліції зупинив автомобіль, водій якого перебував з ознаками алкогольного сп`яніння, біля даного автомобіля зібралося багато сторонніх людей в тому числі був присутній ОСОБА_1 , який поводив себе агресивно, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував. ОСОБА_2 зробив ОСОБА_1 зауваження і між ними почався конфлікт. Вони намагалися заспокоїти ОСОБА_1 , вимагали припинити неправомірні дії, однак останній не реагував, вчинив бійку з ОСОБА_2 , погрожував працівникам поліції та перехожим громадянам в зв`язку з чим до ОСОБА_1 було застосовано кайданки та затримано в порядку ст. 261 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні лейтенант поліції ОСОБА_3 , який складав протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, дав аналогічні покази.

В судовому засіданні переглянуто диски з відеозаписами з нагрудних камер поліцейських, які додано до протоколу, та з якого убачається, що ОСОБА_1 поводить себе агресивно, висловлюється нецензурною лайкою, на зауваження працівників поліції не реагує, погрожує нанесенням тілесних ушкоджень та розправою. ОСОБА_2 також зробив ОСОБА_1 зауваження, після чого останній відвів ОСОБА_2 , в сторону та в присутності працівників поліції, висловлюючись брутальною лайкою, наніс удар. З відеозапису також вбачається, що на неодноразову вимогу працівників поліції припинити протиправні дії ОСОБА_1 не реагував, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував, поводив себе агресивно.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

У диспозиції ст. 173 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У диспозиції ст. 185 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку

Оголосивши протоколи про адміністративні правопорушення, заслухавши ОСОБА_1 , пояснення капрала поліції Ляшенка В.Ю., лейтенанта поліції КолядиВ.Г., письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , рапорти працівників поліції, протокол про адміністративне затримання ОСОБА_1 , переглянувши відеозаписи з нагрудних камер поліцейських. оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачені ст. 173, ст.185 КУпАП

Щире каяття полягає у визнанні у суді обставин вчиненого, щодо подій правопорушення, у т.ч. її час, місце, спосіб учинення та активне сприяння розкриттю правопорушення.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення правлопорушення, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого

ОСОБА_1 , зазначив, що він емоційна людина, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, зокрема за вчинення дрібного хуліганства, пояснив, що колишній дружині в будинку повибивав вікна. Вказав, що раніше до нього застосовувалися стягнення у виді штрафів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав, однак не встановлено, що він щиро покаявся у вчиненні правопорушень, зокрема не вибачився перед особою, якій наніс удар, перед особами, яких погрожував та відносно яких виражався нецензурною лайкою, що суд розцінює, як уявне визнання своєї провини, з метою уникнути відповідальності.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні правопорушень передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Обставин, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суддею не встановлено. Обставиною, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 є, неодноразове притягнення до адміністративної відповідальності, зокрема і за вчинення аналогічних правопорушень.

При застосуванні адміністративного стягнення, з урахуванням характеру вчинених правопорушень, особи порушника, його відношення до вчиненого, конкретних обставин справи, вважаю що стягнення у вигляді адміністративного арешту відповідає вимогам статей 23, 33 КУпАП і є необхідним та достатнім для виправлення та попередження вчинення нових правопорушень.

Відповідно до ст. 326 КУпАП постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про застосування адміністративного арешту виконується негайно після її винесення.

Крім цього, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись статтями 33-35, 40-1, 173, 175, 245, 268, 280, 284, 326 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП та, із урахуванням ст. 36 КУпАП, застосувати адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту на строк три доби.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 454 грн.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СуддяС. І. Дорошенко