ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Костенко С.М. розглянувши матеріали, які надійшли з ГЦ ДПС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 ч.1 КУпАП, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого в АДРЕСА_1 , і.к. НОМЕР_1 , -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення посадова особа ОСОБА_1 вчинив порушення ведення податкового обліку з порушенням встановленого законом порядку, що призвело до завищення від`ємного значення по декларації по ПДН (ряд.21) за вересень 2020 року в сумі 1419 грн., чим порушено п. 189-1 ст. 189, п. 198-5 ст. 198, п. 192-2 ст. 192 Податкового Кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, у зв`язку з хворобою, його інтереси в судовому засіданні представляє захисник Луговський Ю.М., який подав письмові заперечення та додаткові матеріали.

Заслухавши думку захисника, дослідивши матеріали справи, додаткові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністратині правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Суд повинен дати оцінку не тільки даним, що додані до протоколу про адміністративне правопорушення, але й доказам, які представлені особою в порядку захисту. Досліджуючи наявні докази суддя дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 192.1 Податкового Кодексу України якщо після постачання товарів (послуг) здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд сум, перерахунок у випадках повернення товарів (послуг) особи, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів (послуг), суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накаладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На дотримання виконання вимог зазначеної статті суду надано 16 накладних на повернення товару та податкових накладних з розрахунком коригування, що у свою чергу підтверджує виконання платником податку вимог визначених Податковим Кодексом.

Згідно ст. 189.1 ПК України, у разі здійснення операції відповідно до п. 198.5 цього Кодексу база оподаткування за необоротними активами визначається виходячи з балансової (залишкової) вартості, що склалася станом на початок звітного (податкового0 періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів-виходячи із звичайної ціни), а за товарами (послугами) - виходчи з вартості їх придбання.

Згідно ст. 198.5 ПК, платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходчи з бази оподаткування, витзначеної відповідно до п. 189.1 ст. 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєжстрі податкових накладних в терміни встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами (послугами), необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 01.07.2015, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включенідо складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх викристання або починають використовуватися.

Відповідно до ст. 58 ПК питання щодо визначення грошового зобов`язання поатникові податків за результатами перевірок вирішує констролюючий орган, а не посаді особи, що здійснювали перевірку. При цьому згідно з п. 86.8 ст. 86 цього Кодексу податкове повідомлення-рішення приймається керівником податкового органу (його заступником).

З досліджених у судовому засіданні додаткових документів, наданих стороню захисту, всатнволено, що контролюючий орган, який здійснював перевірку самостійно визначив, що товар є непридатним, без наведення будь-яких доказів даному факту, лише посилаючись на акт про списання, в якому відсутнє формулювання "непридатна для подальшого використання" та відсутності доказів щодо списання даного товару з балансу, з огляду на наведене і діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення. Крім того, про відсутність складу правопорушення сідчить і повідомлення-рішення за результатми перевірки, з якого вбачається, що одних витрат з державного бюджету не відбулося.

З огляду на наведені обставини, матеріали справи відносно ОСОБА_1 не містять безумовних та беззаперечних доказів на підтвердження вчинення останнім інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-1 ч.1 КУпАП, що виключає провадження у справі та підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247,283, 284, КУпАП суд, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 163-1 ч.1 КУпАП - закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її постановлення.

Суддя С.М.Костенко