Справа №333/2736/21
Провадження №3/333/1265/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 травня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Холод Р.С., у відкритому судовому засіданні, у приміщенні Комунарського районного суду м. Запоріжжя, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Запоріжжі, громадянина України, неофіційно працюючого вантажником у ТОВ «Смак життя» проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №588392 від 15.03.2021 року, 12.03.2021 року о 23 год. 05 хв. ОСОБА_1 , який перебуває під адміністративним наглядом, був відсутній за місцем мешкання, а саме, за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив правила адміністративного нагляду за ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя №336/1429/20 від 13.03.2020 року та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП.

До суду адміністративна справа відносно ОСОБА_1 надійшла за скоєння останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП. Водночас, диспозицією ч.2 ст.187 КУпАП, встановлена відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частиною першою ст. 187 КУпАП, після накладення адміністративного стягнення.

Згідно з положеннями ст.6 ч.1 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Спираючись на ці положення, а також на практику Європейського суду з прав людини, викладену у рішеннях від 09.06.2011 р. по справі «Лучанінова проти України», від 30.05.2013 р. по справі «Малофєєва проти Росії», від 20.09.2016 р. по справі «Карелін проти Росії», суддя приходить до переконання, що як і у кримінальному провадженні, так і у справі про адміністративне правопорушення, суддя, зберігаючи принцип неупередженості і безсторонності судового розгляду, не вправі самостійно, на шкоду особі змінювати формулювання правопорушення, викладене в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказане формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В порушення вимог ст.256 КУпАП у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення (при викладенні суті адміністративного правопорушення) не зазначено, що ОСОБА_1 є особою, яка повторно протягом року вчинила будь-яке з порушень, передбачених ч.1 ст.187 КУпАП та за це була притягнута до адміністративної відповідальності.

Вважаю, що порушення, допущене працівником поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 має важливе значення в контексті реалізації права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, за вказаних обставин у судді відсутні підстави розглядати дану справу за ч.2 ст.187 КУпАП. Водночас, вважаю за можливе розглянути справу за ч.1 ст.187 КУпАП, так як в такому випадку не буде погіршено становище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і саме за вказаною частиною ст.187 КУпАП сформульована суть адміністративного правопорушення у відповідному протоколі.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, не визнав та пояснив, що йому 13.03.2021 року дійсно рішенням Шевченківського районного суді м. Запоріжжя було встановлено адміністративний нагляд строком на 12 місяців із певними обмеженнями, у т.ч. заборонено вихід з дому по місцю проживання у період з 23-00 год. до 05-00 год. доби. Він поживає за адресою: АДРЕСА_1 разом із своєю дружиною ОСОБА_2 , неповнолітньою їхньою дитиною та з його бабусею, яку вони разом із дружиною доглядають. Він проживає на першому поверсі, тому коли до нього не додзвонюються у квартиру, працівники поліції стукають у вікно, а інколи телефонують йому по мобільному телефону, номер якого він залишав у поліції, коли оформлювали матеріали по адміністративного нагляду. 12.03.2021 року о 23 год. 05 хв. він був вдома разом із дружиною, дитиною та бабусею та не чув, щоб хтось дзвонив у двері та по телефону. Це був останній день адміністративного нагляду. Тому, чому дільничний інспектор склав відносно нього протокол, що він порушує правила адміністративного нагляду, йому невідомо.

Допитана свідком ОСОБА_2 пояснила, що вона є дружиною ОСОБА_1 і повністю підтвердила пояснення останнього з приводу перебування ОСОБА_1 вдома 12.03.2021 року о 23 год. 05 хв.

Крім того, у судовому засіданні були досліджені матеріали, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , а саме:

- рапорт чергового відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, що від помічника дільничного ОСОБА_3 надійшло повідомленя, що 12.03.2021 року о 23 год. 05 хв. за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , який знаходиться під адміністративним наглядом, відсутній за місцем мешкання;

- копія постанови Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13.03.2020 року (знеособлена);

- копія постанови Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.02.2021 року про притягнення особи 1 до адміністративної відповідальності (знеособлена);

- копії паспорта на ім`я ОСОБА_1 .

Розглянувши справу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , враховуючи пояснення останнього, дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до такого.

Нормами статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням є (проступок) протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ч.1 ст.187 КУпАП порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:

1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;

3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);

5) нереєстрація в органі Національної поліції -

тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В даному випадку доказів, крім даних, зазначених у рапорті чергового Відділу поліції №4 ЗРУ ГУНП в Запорізькій області, що ОСОБА_1 12.03.2021 року порушив правила адміністративного нагляду, до суду надано не було. Пояснення ОСОБА_1 та його дружини не спростовуються матеріалами, долученими до протоколу про адміністративне правопорушення. Тому, у судді маються певні сумніви у висновках ДОП СП Відділу поліції №4 ЗРУ ГУНП в Запорізькій області Павліва С.І. щодо наявності події адміністративного правопорушення.

Отже, враховуючи встановлені під час судового розгляду вказані факти та викладені вище обставини, суддя вважає, що по справі відсутні належні докази, оцінивши які, можливо було б дійти до висновку стосовно винуватості ОСОБА_1 , тому є усі підстави стверджувати, що в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП.

Згідно п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративне правопорушення провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення. За таких обставин ця справа відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 187, 245, 247, 251, 252, 266, 280 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити на підставі п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Р.С. Холод