Дата документу 20.05.2021
ЄУ № 942/571/21
Провадження №3/942/184/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 року смт. Новопсков Луганська область

Новопсковський районний суд Луганської області у складі судді Стеценко О.С., розглянувши матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Луганській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , громадянки України, паспорт серія НОМЕР_1 , виданий 21.11.2014 Новопсковським РС УДМС України в Луганській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка є приватним підприємцем, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Новопсковського районного суду Луганської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 869/12-32-07-05-08 від 28.04.2021 відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_1 з 04.08.2020 по 21.02.2021 в магазині за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила правопорушення «п.11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265 від 06.07.1995 (зі змінами та доповненнями), при продажу підакцизних товарів проведено розрахункові операції через РРО без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД чим порушено ч.1 ст. 155».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про день час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, клопотань про розгляд справи без її участі або відкладення розгляду справи не надала.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи не надала, враховуючи положення ст.268 КУпАП, яка не передбачає обов`язкової участі особи при розгляді справи за ч.1 ст. 155-1 КУпАП, ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та один із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність задане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Зазначеним вимогам протокол про адміністративне правопорушення № 869/12-32-07-05-08 від 28.04.2021 не відповідає.

Так, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, в графі «вчинив (ла) правопорушення» зазначено частину та статтю нормативно-правового акту, який порушено ОСОБА_1 , однак не зазначено, який саме нормативно-правовий акт порушено.

Крім того, диспозиція ч.1 ст. 155 КУпАП передбачає порушення правил торгівлі, виконання робіт і надання послуг працівниками торгівлі, громадського харчування та сфери послуг, громадянами, які займаються підприємницькою діяльністю.

Однак склад адміністративного правопорушення інкримінованого ОСОБА_1 не відповідає диспозиції ч.1 ст. 155 КУпАП.

Натомість у графі «Відповідальність передбачена» зазначено ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Отже склад адміністративного правопорушення, зазначений у протоколі, повинен відповідати частині статті відповідного нормативного акту, що ставиться в провину ОСОБА_1 та вважається порушеною.

Вказані обставини підлягають обов`язковій перевірці, оскільки їх результат має істотне значення для правильного вирішення справи.

При цьому суд зауважує, що не наділений повноваженнями щодо визначення або зміни кваліфікації дій правопорушника.

Крім того, до матеріалів протоколу не надано доказів, що ОСОБА_1 є приватним підприємцем.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В рішенні ЄСПЛ «Карелін проти Російської Федерації» (KARELIN v. RUSSIA), заява № 926/08, остаточне від 06.03.2017, суд дійшов висновку, що суддя не може самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже це становитиме порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Вищезазначені недоліки, допущені при складенні та оформленні адміністративного матеріалу, позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення, перевірити наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП, і, як наслідок, здійснити розгляд справи про адміністративне правопорушення та прийняти у справі законне і об`єктивне судове рішення.

При виявленні недоліків в протоколі чи інших матеріалах, які перешкоджають або роблять неможливим об`єктивний розгляд справи, особа, що проводить підготовку до його розгляду, повертає ці матеріали органу, що порушив адміністративне провадження.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за №14 від 23 грудня 2005 року визнано правильною практику судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без дотримання вимог, передбачених ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Крім того, врахована позиція ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладена у п.12 Постанови Пленуму від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справі справ про адміністративні правопорушення», згідно якої норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу, вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.155-1 КУпАП повернути до Головного управління ДПС у Луганській області для усунення недоліків та приведення його у відповідність до вимог чинного КУпАП.

Керуючись ст. ст. 256, 268 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Головного управління ДПС у Луганській області для усунення недоліків.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: О.С. Стеценко