П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з УПП в Закарпатській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

27.10.2021 року, о 08 год. 20 хв., гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці, м. Чоп, А-Д М06 827 км, на території АЗС «ОККО» № 29, висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян, та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився повторно, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надіслання судових повісток про виклик до суду за адресою проживання вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення. Відомості щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712. Таким чином, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визначається, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі точного додержання законності, всебічного і об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, правильного і справедливого її вирішення, а постанова суду повинна відповідати вимогам ст. 283 КУпАП. Виходячи зі змісту ст.ст.7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення. Наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється наявними у справі доказами.

Суд, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Розглянувши дану справу вважаю, що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, стверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 234163 від 27.10.2021 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 27.10.2021 року, рапортом працівника поліції.

Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності підтверджують обставини, встановлені в суді.

Обираючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП, враховую характер вчиненого правопорушення, ступінь його вини, вважаю необхідним накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у сумі 454,00 грн.

Керуючись ст. ст. 173, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 (п`ятдесят одну) гривню.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири ) гривні 00 коп. судового збору.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул