Справа № 663/1561/21
Провадження № 3/663/734/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м. Скадовськ

Суддя Скадовського районного суду Херсонської області Шульга К. М., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює,

за статтею 91 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

26.05.2021 уповноваженою особою Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) складено протокол про адміністративне правопорушення №002762, з якого вбачається, що ОСОБА_2 вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.91 КУпАП. Так, 26.05.2021 о 06.00 год. у Херсонській області, Скадовського району, Чорне море, Джарилгацька затока в районі о-ва Джарилгач ОСОБА_2 ловив креветку промисловим знаряддям лову у забороненому місці креветочним ятерем без дозволу на лов. Креветка в живому вигляді випущена в воду. Вказані дії ОСОБА_2 є порушенням ст.7, ст.64 Закону України «Про природно-заповідний фонд». У порушника було виявлено ятер креветочний: а 6х6 мм, l 25 м, h 60 см, вилучений згідно з описом №26/05/21 від 26.05.2021.

Згідно з положеннями статті 278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд вирішує питання, окрім іншого, чи правильно складено протокол та інші матеріали про адміністративне правопорушення, чи витребувано необхідні додаткові матеріали, тощо.

Відповідно до положень статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, в тому числі, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Стаття 91 КУпАП передбачає відповідальність за здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Диспозиція статті 91 КУпАП є банкетною та відсилає до інших нормативно-правових актів: правил, норм і стандартів тощо.

Відповідно до преамбули Закону України «Про природно-заповідний фонд», природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд» визначено, що до природно-заповідного фонду України належать: природні території та об`єкти природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища; штучно створені об`єкти ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.

Відповідно до положень статті 39 Закону України «Про природно-заповідний фонд», для забезпечення необхідного режиму охорони природних комплексів та об`єктів природних заповідників, запобігання негативному впливу господарської діяльності на прилеглих до них територіях установлюються охоронні зони. В разі необхідності охоронні зони можуть установлюватися на територіях, прилеглих до окремих ділянок національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, а також навколо заказників, пам`яток природи, заповідних урочищ, ботанічних садів, дендрологічних парків, зоологічних парків та парків-пам`яток садово-паркового мистецтва.

За змістом статей 56, 57, 58 Закону України «Про природно-заповідний фонд» державний кадастр територій та об`єктів природно-заповідного фонду є системою необхідних і достовірних відомостей про природні, наукові, правові та інші характеристики територій та об`єктів, що входять до складу природно-заповідного фонду. Державний кадастр територій та об`єктів природно-заповідного фонду ведеться з метою оцінки складу та перспектив розвитку природно-заповідного фонду, стану територій та об`єктів, що входять до нього, організації їх охорони й ефективного використання, планування наукових досліджень, а також забезпечення державних органів, заінтересованих підприємств, установ та організацій відповідною інформацією, необхідною для вирішення питань соціально-економічного розвитку, розміщення продуктивних сил та в інших цілях, передбачених законодавством України. Державний кадастр територій та об`єктів природно-заповідного фонду містить відомості про правовий статус, належність, режим, географічне положення, кількісні і якісні характеристики цих територій та об`єктів, їх природоохоронну, наукову, освітню, виховну, рекреаційну й іншу цінність.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. При цьому, Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати/збирати докази на підтвердження винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У спрямованому до суду протоколі №002762 від 26.05.2021 відсутні відомості про те, на підставі чого (відповідно до чого) місце, де ОСОБА_1 ловив креветку, відноситься до території природно-заповідного фонду та за якими даними це встановлено (географічне положення, точки координат, земельна ділянка, що входить до фонду).

Крім того, з описаної у протоколі суті правопорушення здійснення лову промисловим знаряддям без дозволу на лов, вбачається, що дії ОСОБА_1 можуть бути кваліфіковані за статтею 85 КУпАП, яка передбачає відповідальність за порушення правил рибальства або грубе порушення правил рибальства.

Враховуючи, що складення та оформлення протоколу про адміністративне правопорушення виконано не належним чином, а вказані вище недоліки та неповнота перешкоджають об`єктивному, всебічному та повному розгляду справи та прийняттю законного рішення з дотриманням прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, протокол про адміністративне правопорушення підлягає поверненню до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) для доопрацювання.

Керуючись статтею 278 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за статтею 91 КУпАП повернути до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області К. М. Шульга