Дата документу 07.06.2021 Справа № 554/3940/21
Провадження №3/554/976/2021
П О С Т А Н О В А

Іменем України

07 червня 2021 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., при секретарі Кіяшко К. В., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) і матеріали справи додані до них щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, РНОКПП НОМЕР_1 , інші відомості щодо особи ініціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Опис обставин, установлених під час розгляду справи

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №138911 від 20 квітня 2021 року (надалі по тексту також - Протокол), складеного інспектором СЮП ВП Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції Приходько Д. С., 13 квітня 2021 року, близько 08 год 30 хв, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , хапала за одяг малолітню ОСОБА_2 , 2011 року народження, та виражалася в її бік нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, що, на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Нормативний акт, що передбачає відповідальність за інкриміноване особі адміністративне правопорушення

Статтею 173 КУпАП встановлена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ставлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності до вчинення інкримінованого йому правопорушення

Після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, що притягується до адміністративної відповідальності, в тому числі права на захист, тобто користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, в судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого їй правопорушення не визнала та пояснила, що ОСОБА_2 вона за одяг не хапала, та нецензурною лайкою в бік дитини не виражалась, зазначивши при цьому, що між нею та родиною потерпілої існує тривалий конфлікт. Вважає, що притягнення її до адміністративної відповідальності здійснено з грубим порушенням вимог ст. 256 КУпАП. Вказала, що подія, про яку йдеться у Протоколі, відбулась 13 квітня 2021 року, однак протокол про адміністративне правопорушення був складений лише 20 квітня 2021 року. Суть обвинувачення їй не зрозуміла, оскільки зміст дрібного хуліганства у Протоколі не розкрито. Просила закрити справу за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Мотиви суду та оцінка наданих сторонами доказів

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали, додані до протоколу, суд дійшов висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй правопорушення та необхідності закриття справи за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а згідно з ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності зі законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема, під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.

Суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В Протоколі не зазначено місце вчинення правопорушення, а лише вулиця і номер будинку, чи були присутні при вчиненні інкримінованих порушниці дій інші особи, не зазначено мотивів її дій, не розкрито не лише змісту порушення громадського порядку, а й не констатується факт такого порушення, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1 ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

Так, у судовому засіданні ОСОБА_1 повідомила про існування між нею та родиною потерпілої триваючого конфлікту. Зазначила, що отримувала непристойні погрози різного характеру зі сторони матері однокласниці її сина - ОСОБА_3 , яка неодноразово в грубій формі висловлювалась в її сторону на людях, ображала, принижувала її честь і гідність.

Про існування неприязних стосунків між порушницею та родиною потерпілої також свідчить заява ОСОБА_1 про вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, яка була досліджена в суді та прийнята судом до уваги як доказ по справі.

Наведене свідчить про те, що конфлікт виник на ґрунті особистих неприязних стосунків між ОСОБА_1 , з однієї сторони, та родиною ОСОБА_2 , зокрема, її матір`ю ОСОБА_3 , з другої сторони, що виключає кваліфікацію дій ОСОБА_1 як дрібне хуліганство.

До того ж, в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 порушила саме громадський порядок та спокій громадян та що мотивом її дій була неповага до суспільства. Також відсутні докази умисної вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, до Протоколу не додано будь-яких об`єктивних доказів, які б безперечно свідчили про вчинення порушницею інкримінованого їй діяння, що свідчить про відсутність в її діях складу інкримінованого їй правопорушення. Натомість, на підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу додані ксерокопії документів, процесуальне походження яких невідоме, в зв`язку з чим вони не можуть прийматися судом до уваги та розцінюватися як належні та допустимі докази у цій справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Всупереч вимогам ч. 2 ст. 254 КУпАП, Протокол щодо ОСОБА_1 був складений лише 20 квітня 2021 року, в той час як правопорушення, що їй інкримінується, нею було вчинено 13 квітня 2021 року.

Згідно положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Всупереч цих вимог будь-яких доказів, які б безперечно свідчили про вчинення порушницею інкримінованих їй дій до протоколу не додано, в зв`язку з чим суд дійшов висновку про їх відсутність, а отже про відсутність в її діяннях складу правопорушення та самої події правопорушення. При цьому, суд також виходить із того, що сам Протокол не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, а тому не може прийматись до уваги судом як доказ по справі.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко