ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
11 травня 2021 рокуСправа №: 695/485/21
Номер провадження 3/695/896/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2021 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ушакова К.М., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

19.02.2021 до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 128237, складений 12.02.2021 інспектором УПП в Черкаській області Харченком В.В. про те, що 12.02.2021 о 23.05 год. на автодорозі Н-16 Золотоноша-Черкаси-Сміла-Умань 19 км.+ 300м. ОСОБА_1 , перебуваючи у п`яному вигляді та в брудному одязі, висловлювався нецензурною лайкою в сторону працівників поліції, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Сененко К.В. просила провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 та наполягала на закритті провадження в адміністративній справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Підтримала надані в судовому засіданні письмові пояснення.

Вислухавши пояснення захисника Демиденка І.О., дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступних висновків.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи вимоги ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

На підставі цих вимог закону, а також ст. 251, 252 КУпАП суддя у постанові повинен навести докази вини особи у вчиненні правопорушення та дати їм належну оцінку в їх сукупності.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Положення ч. 1 ст. 9 КУпАП передбачають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Законодавче визначення громадського місця - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (стаття 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року № 2899-IV).

У фабулі протоколу про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_1 12.02.2021 о 23.05 год. на автодорозі Н-16 Золотоноша-Черкаси-Сміла-Умань 19 км.+ 300м., перебуваючи у п`яному вигляді та в брудному одязі, висловлювався нецензурною лайкою в сторону працівників поліції, однак, в якому саме громадському місці вчинено дане правопорушення, у протоколі не зазначено, оскільки автодорога Н-16 Золотоноша-Черкаси-Сміла-Умань 19 км.+ 300м. та, з огляду на викладене вище законодавство, не може вважатися громадським місцем.

Крім того, поліцейські - це спеціальні представники держави, які охороняють громадський порядок і спокій громадян, а тому висловлювання нецензурною лайкою у присутності поліцейських, само по собі, не охоплюється об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. При певних обставинах, нецензурна лайка у бік чи у присутності поліцейських, можуть мати склад адміністративного правопорушення, який не передбачений ст. 173 КУпАП.

Також, на підставі встановлених обставин місця висловлювання нецензурною лайкою (автодорога Н-16 Золотоноша-Черкаси-Сміла-Умань 19 км.+ 300м.), суддя не погоджується із тим, що у даній конкретній події, яка відбулась 12.02.2021 о 23.05 год., ОСОБА_1 порушував громадський порядок.

Відтак, така ознака об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як порушення саме громадського порядку і спокою громадян, в діяннях ОСОБА_1 , матеріалами адміністративної справи не доведено.

Обов`язковим елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив - задоволення індивідуальної потреби самоствердження. І цей мотив, за загальним правилом, не може виникати у наслідок незгоди з певною діяльністю працівника поліції. Такий мотив повинен виникнути та отримати свій зовнішній прояв у певних діях, які порушують громадський порядок або спокій громадян, до зіткнення з працівником поліції. Тобто, вказаний мотив повинен існувати у конкретної людини та отримати свій зовнішній прояв не у зв`язку із діями представника поліції.

Обставини події, яка відбулась, вказують на те, що дії ОСОБА_1 були наслідком іншого, не хуліганського мотиву, а тому суб`єктивна сторона, передбачена ст. 173 КУпАП, в даному випадку - відсутня.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з викладеного вище вважаю, що у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 247, ст.ст. 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів.

Повний текст постанови оголошено 14.05.2021 о 08.00 год.

Суддя: К.М. Ушакова