П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2021 року м.Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Будзан Л.Д., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на посаді продавця-касира кафе-бару ФОП ОСОБА_2

за ч.1 ст. 44-3 КУпАП,-

В С Т А Н О В И Л А :

24.12.2020 року до Подільського районного суду м. Києва від ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 44-3 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії №620 від 08.12.2020 року, ОСОБА_1 08.12. 2020 року об 11 год. 50 хв. за адресою: м. Київ, вул. Сирецька, 84, перебуваючи на робочому місці не забезпечила дотримання вимог щодо профілактичних заходів протидії поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), а саме не забезпечила проведення температурного скринінгу всім працівникам перед початком робочої зміни, оформлення листів термометрії, не забезпечила проведення вологого прибирання приміщень та поверхонь з використанням миючих та дезінфікуючих засобів, чим порушила правила щодо карантину людей, а саме вимоги статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», п.15 постанови КМУ №641 від 22.07.2020, п.1, п.9 Постанови Головного державного санітарного лікаря України від 02.06.2020 року №32, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання на розгляд справи не з`явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

При цьому, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа "Каракуця проти України").

За таких обставин, з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також приймаючи до уваги скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП та те, що участь особи при розгляді даної категорії справ не є обов`язковою, вважаю за можливе розглядати справу у відсутності ОСОБА_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України.

Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації. У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності.

Організація та контроль за дотриманням встановленого на території карантину правового режиму, своєчасним і повним проведенням профілактичних і протиепідемічних заходів покладаються на місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування.

Постановою головного державного санітарного лікаря України від 02.06.2020 №32 встановлено рекомендації щодо організації протиепідемічних заходів у закладах громадського харчування на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби. Відповідно до п. 1, 9 вказаної постанови, перед початком зміни проводиться температурний скрінінг усім працівникам. Суб`єкт господарювання повинен забезпечити вологе прибирання приміщень та поверхонь з використанням миючих та дезінфекційних засобів.

Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 , вона несла персональну відповідальність за внесення даних щодо проведення температурного скринінгу всіх працівників закладу та вологого прибирання кафе. В поясненнях також зазначила, що 08.12.2020 нею особисто було проведено температурний скринінг всіх працівників, а також проведено вологе прибирання підлоги, водночас дані щодо проведення вказаних вище заходів до журналу контролю внесено не було, у зв`язку із великою кількістю відвідувачів.

За таких обставин, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП доведена матеріалами справи, а саме: відомостями, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення серії №620 від 08.12.2020 року; належним чином засвідченими копіями журналу контролю проведення прибирання, дезінфекції та провітрювання приміщення та журналу контролю стану здоров`я та особистої гігієни персоналу, а також особистими поясненнями ОСОБА_1 .

Таким чином, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44-3 КУпАП, тобто порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб».

Мірою відповідальності, яка застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами є адміністративне стягнення (ст. 23 КУпАП).

Разом з тим, згідно з ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності й обмежитись усним зауваженням.

При цьому зазначена норма закону не містить будь-якого переліку умов або обставин, наявність яких вказувала на малозначність правопорушення, а також застережень щодо неможливості її застосування до окремих складів адміністративних правопорушень.

Беручи до уваги встановлені у справі обставини, враховуючи те, що вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення хоча й за своїм змістом є протиправною, винною дією, однак становить низький рівень епідемічної небезпеки, а також те, що вона вперше притягається до адміністративної відповідальності, відношення до вчиненого, є підстави вважати, що в подальшому подібних дій вчиняти не буде, з урахуванням характеру правопорушення, часу його вчинення, відсутності будь-яких шкідливих наслідків від вчиненого, суд вважає можливим застосувати до ОСОБА_1 положення ст.22 КУпАП та звільнити її від адміністративної відповідальності, у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням, якого буде достатньо для виховання останнього та запобігання вчинення ним нових правопорушень.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 22, ч.1 ст. 44-3, ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.44-3 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 44-3 КУпАП закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Л. Д. Будзан