Справа № 645/3335/21
Провадження № 3/645/1607/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши матеріал, що надійшов з відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Харкова, громадянку України, працюючу уповноваженою особою ФОП « ОСОБА_2 », зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 ,

- за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, -

встановив:

ОСОБА_1 11.04.2021 року о 11 год. 00 хв. допустила до магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: м. Харків, пр. Московський, 214/2, вільний доступ відвідувачів, чим порушила вимоги постанову Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», а також п.п. 2.4 п. 2 протоколу № 9 засідання регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області від 09.04.2021 року.

Притягувана ОСОБА_1 у судове засідання викликався, для розгляду справи не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В ст. 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Будучи обізнаним про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності Фрунзенським районним судом м.Харкова, про що ОСОБА_1 було роз`яснено під час складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності, про рух справи повідомлено повістками на зазначену в протоколі адресу проживання, а також шляхом розміщення інформації про рух справи на сайті судової влади, ОСОБА_1 жодних доказів та заперечень для спростування складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення суду не надала, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.

Суддя, дослідивши матеріали справи, приходить наступного висновку.

В статті 1 КУпАП, встановлено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, поваги до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КпАП України суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 318966, складеного 01.05.2021 року ДОП сектору превензії ПП ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції Коншиним О.Г., ОСОБА_1 11.04.2021 року о 11 год. 00 хв. допустила до магазину «Анді», розташованого за адресою: м. Харків, пр. Московський, 214/2, вільний доступ відвідувачів, чим порушила вимоги постанову Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», а також п.п. 2.4 п. 2 протоколу № 9 засідання регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області від 09.04.2021 року.

Статтею 1 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» № 1645-ІІІ від 06.04.2000 року визначено, що карантин це адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширенню особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Питання про встановлення карантину порушує перед Кабінетом Міністрів України центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, за поданням головного державного санітарного лікаря України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації.

П.п. 2.4 п. 2 протоколу № 9 засідання регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області від 09.04.2021 року передбачено, що приймання відвідувачів суб`єктами господарювання, які провадять діяльність у сфері торговельного і побутового обслуговування населення, крім: приймання відвідувачів суб`єктами господарювання, які торгують товарами на торговельних площах, не менше 60 відсотків яких призначено для торгівлі продуктами харчування, пальним, лікарськими засобами та виробами медичного призначення, засобами гігієни та побутовою хімією, засобами зв`язку, друкованими засобами масової інформації, ветеринарними препаратами, кормами, насінням, засобами захисту рослин, без обмеження доступу відвідувачів до інших товарів, представлених в асортименті зазначених суб`єктів господарювання; торговельної діяльності із здійсненням адресної доставки замовлень; провадження діяльності з надання фінансових послуг, діяльності фінансових установ і діяльності з інкасації та перевезення валютних цінностей, діяльності операторів поштового зв`язку, а також медичної практики, ветеринарної практики, діяльності автозаправних комплексів (без зон харчування), діяльності з технічного обслуговування та ремонту транспортних засобів, ремонту комп`ютерів, побутових виробів і предметів особистого вжитку, перукарень та салонів краси за попереднім записом; виконання робіт із збирання і заготівлі відходів; провадження діяльності з надання телекомунікаційних послуг. Приймання відвідувачів суб`єктами господарювання, які провадять діяльність з надання телекомунікаційних послуг, здійснюється за попереднім записом.

Відповідно ст. 41 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-111 від 06 квітня 2000 року, особи, винні в порушенні законодавства про захист населення від інфекційних хвороб, несуть відповідальність згідно із законами України.

Редакцією частини першої статті 44-3 КУпАП , яка була чинною на час 11.04.2021 року, передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами. При цьому розмір адміністративного стягнення діференцований в залежності від суб`єкту відповідальності: тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 318966 від 01.05.2021 року, який складений компетентною особою, його зміст відповідає вимогам ст.256 КУАП;

- довідкою начальника сектору превенції відділу поліції № 2 ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області за фактом розгляду матеріалу ІТС ІПНП № 6963 від 11.04.2021 року, якою подальгше проведення перевірки за вказаним фамктом припинено;

- фотознімками з місця події;

- рапортом.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що ОСОБА_1 своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 44-3 КУпАП яка була чинною на час 11.04.2021 року, передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами. При цьому розмір адміністративного стягнення діференцований в залежності від суб`єкту відповідальності: тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на викладене, приходжу до висновку про доведеність винності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.44-3 КУпАП.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня його вчинення.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю якщо на момент розгляду справи про адміністративне закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

КУпАП чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії.

В протоколі вказано, що адміністративне правопорушення мало місце 11.04.2021 року. На час постановлення судового рішення, термін накладення адміністративного стягнення, визначений КУпАП сплинув.

Враховуючи обставини, з приводу яких відносно ОСОБА_1 був складений відповідний протокол, строк накладення адміністративного стягнення за його вчинення на момент розгляду справи сплинув.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 38, ст. 44-3, ч. 7 ст. 247, ст. ст. 283- 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя -