ПОСТАНОВА

іменем України

"19" травня 2021 р. смт.Мілове

Суддя Міловського районного суду Луганської області Чехов С.І. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення який надійшов від начальника відділення поліції №2 Старобільського РУП ГУНП Луганської області майора поліції Олексія Шуліки відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Кіровобад Азербайджан, громадянин України, який має середню освіту, одруженого на утримані має двох малолітніх дітей, ніде не працюючого, проживаючого у АДРЕСА_1 , зареєстрованого у АДРЕСА_2 у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення слід, що начебто 05.05.2021 року о 16 годині 23 хвилини у смт. Мілове по вулиці Шкільна ОСОБА_1 висловлювався в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою.

ОСОБА_1 пояснив, що йому ОСОБА_2 не повернув борг у сумі 100 гривень рухаючись на своєму автомобілі побачив автомобіль ОСОБА_2 .. Після чого зупинив автомобіль підійшовши побачив, що за кермом сидів ОСОБА_3 а рядом у стані алкогольного сп`яніння знаходився ОСОБА_2 до якого він звернувся з вимогою повернення боргу. На його питання ОСОБА_2 відреагував нецензурною лайкою. Він також відповів ОСОБА_2 нецензурними словами.

Вислухавши пояснення правопорушника дослідивши матеріали справи з яких вбачається, що заява за ім`ям потерпілого ОСОБА_2 особо ним не підписана. З тектсту заяви не вбачається, що ОСОБА_1 лаявся в адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою та описані його дії які не пов`язані з кваліфікуючими ознаками дрібного хуліганства. З рапорту посадової особи на ім`я начальника відділення поліції №2 Старобільського РУП ГУНП в Луганській області також не вбачаються описання дій якіб булим пов`язані з дрібним хуліганством, було вказано про існування словесного конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на грунті не повернення боргу. З письмового пояснення ОСОБА_2 яке не підписано посадовою особою яка проводила дізнання та не роз`яснила права та обов`язки відповідно до Конституції України не вбачається про висловлювання нецензурною лайкою ОСОБА_1 .. З письмових пояснень свідка ОСОБА_3 також не вбачаються свідчення про нецензурну лайку з боку ОСОБА_1 .. Посадова особа яка відбирала пояснення від ОСОБА_4 однобоко відобразила події які сталися між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`ясовує поведінку самого потерпілого лише вказавши про нецензурну лайку з боку ОСОБА_1 ..

Посадовою особою яка проводила дізнання по заяві ОСОБА_2 не було надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Визнання ОСОБА_1 себе винним у адміністративному правопорушенні не може бути достатнім доказом правомірності рішення посадової особи на складання протоколу про адміністративне правопорушення за відсутності інших належних доказів і тому не звільняє посадову особу доводити правильність прийнятого рішення.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 08 липня 2020 року у справі № 177/525/17.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, для чого дослідити і дати оцінку зібраним у справі доказам.

Відповідно до ст.62 Конституції України слід, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вина не буде доведеною в законному порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах,одержаних незаконним шляхом,а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» яка є джерелом права в Україні кожному гарантовано право на справедливий суд з якої слід, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. 2. Кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. 3. Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; b) мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; c) захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або - за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника - одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя; d) допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; e) якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Оцінюючи докази керуючись законом і правосвідомістю слід враховувати, що для притягнення до адміністративної відповідальності особу, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. В силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже дослідивши, проаналізувавши та оцінивши всі матеріали справи про адміністративне правопорушення в їх сукупності, слід прийти до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення стосовно інкримінованого йому складу адміністративного правопорушення ст.173 КУпАП та закрити провадження по справі. Оскільки ОСОБА_4 не скоїв дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайка в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підставами для прийняття такого рішення є п.1 ч.1 ст.247 КУпАП «Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення».

Керуючись п. 1 ч. 1ст. 247, 251, 280 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Луганського апеляційного суду який розташований у м. Сєвєродонецьк, шляхом подачі скарги через Міловський районний суд Луганської області.

Суддя: С.І.Чехов