Справа № 266/2766/21
Провадженя№ 3/266/970/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.06.2021 року м.Маріуполь
Суддя Приморського районного суду м. Маріуполя Курбанова Н.М. розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ІПН НОМЕР_1 , не працюючого, без реєстрації, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч. 1 ст. 173-2 КпАП України,
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія АПР18 №221624 від 29.04.2021 року, 29 квітня 2021 року о 21 год. 10 хв., ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем мешкання: АДРЕСА_1 , вчинив психологічне насильство в сім`ї, що виразилося в образах нецензурною лайкою відносно своєї колишньої співмешканки ОСОБА_2 , та фізичне насильство, що полягало в умисних діях, а саме штовхав, виривав волосся, ударив ногою у грудну клітку ОСОБА_2 , внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному та фізичному здоров`ю ОСОБА_2 , тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КпАП України.
ОСОБА_1 свою провину у інкримінованому правопорушенні не визнав, пояснив, що 29.04.2021 року він повернувся до своєї колишньої співмешканки ОСОБА_2 , для того, щоб повернути їй речі, коли вона почала його ображати грубою нецензурною лайкою, пізніше викликала поліцію. Відносно ОСОБА_2 він ніяких протиправних дій не вчиняв, нецензурно не виражався, не штовхав її, не виривав волосся, не бив. Чому ОСОБА_2 викликала поліцію пояснити не може.
Дослідивши матеріали та всі обставини адміністративної справи, вважаю, що провадження по даній справі необхідно закрити, виходячи з наступного.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
За змістом ст. 9 КУпАП єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення в обов`язковому порядку має бути з`ясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують її відповідальність, тощо.
Згідно із ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.
Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення наряду з фактичними обставинами справи та даними про особу правопорушника вказуються прізвища, адреси свідків, якщо вони є; пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП до адміністративної відповідальності притягуються особи, за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.
Суд, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку про те, що адміністративний матеріал не містить доказів, які б достеменно підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки поліцейськими до суду надано лише: протокол про адміністративне правопорушення АПР18 №221624 від 29.04.2021 року; рапорт поліцейського від 29.04.2021р.; пояснення ОСОБА_1 , який свою провину не визнав; пояснення ОСОБА_2 , яка зазначила, що виражалася на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою; форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, диск з відеофіксацією події.
Із переглянутого судом відеозапису події, встановлено, що 29.04.2021 року поліцейські прибули за викликом «домашнє насильство», де в квартирі ОСОБА_2 пояснила, що між нею та її колишнім співмешканцем ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого вона виражалася нецензурною лайкою на його адресу та ображала його матір, а він її штовхав, ударив, смикав за волосся та ображав нецензурною лайкою. Поліцейські опитали сусідів ОСОБА_2 , які конфлікту не чули, оскільки були відсутні, характеризували ОСОБА_2 негативно, пояснили, що більше 20 разів викликали поліцію через протиправні дії ОСОБА_2 . Поліцейські відібрали пояснення у учасників конфлікту та склали адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КпАП України.
Суд дійшов висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, оскільки як вбачається з диспозиції зазначеної статті адміністративну відповідальність встановлено саме за вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психологічному здоров`ю потерпілого.
В даному випадку, як вбачається з матеріалів справи, пояснень правопорушника, диску з відеофіксації події, такі наслідки не тільки не настали, а крім того, такі події як образи нецензурною лайкою, і відповідно завдання психологічної та фізичної шкоди потерпілій, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки не підтверджені ніякими доказами, показами свідків, тощо.
Таким чином вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
У зв`язку із наведеним, провадження по даній справі необхідно закрити.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 173-2 ч. 1, 247, 283, 284 КУпАП, суд
Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173-2 ч. 1 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена шляхом подання скарги до Донецького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку її оскарження.

Суддя Курбанова Н. М.