печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С. В., розглянувши матеріали, що надійшли з Відділу контролю Апарату Верховної Ради України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , тимчасово виконуючого обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за ч. 1 ст. 188-19 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 63 сп. 102-2020 від 26.08.2020, народний депутат України Бурміч А. П. звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України з депутатським зверненням від 19.06.2020 № 144НД-255 щодо об`єкта будівництва розташованому на АДРЕСА_1 (будівництво житлового комплексу з об`єктами торговельного та соціально-побутового призначення). В письмовій формі викладена пропозиція надати копії документів, пов`язаних з будівельною діяльністю за вказаною адресою, в тому числі копії проектної документації.

Зазначене депутатське звернення направлено у зв`язку з реалізацією народним депутатом прав, передбачених статтями 7, 16 Закону України «Про статус народного депутата України» і є таким, що пов`язано з депутатською діяльністю.

Відповіддю від 30.06.2020 № 40-303-6/4533-20 за підписом виконуючого обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1. народного депутата України повідомлено про результати розгляду такого звернення. Зі змісту відповіді вбачається, що народному депутату відмовлено у наданні копій проектної документації з посиланням на застосування норм законодавства, регулюючих захист авторського права, а саме: ст. ст. 29, 30 «Про архітектурну діяльність», які визначають поняття об`єкту авторського права та майнові права на нього, та ст. 443 Цивільного кодексу України, яка регламентує використання твору лише за згодою автора.

Зазначені обставини підтверджуються самим зверненням та відповіддю на нього.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 29 Закону України «Про архітектурну діяльність» об`єктами авторського права в галузі архітектури є твори архітектури, містобудування і садово-паркового мистецтва, а також плани, креслення, пластичні твори, ілюстрації, карти та ескізи, що стосуються архітектури.

Згідно визначень, які дає стаття 1 Закону України «Про авторське право і суміжні права» твором архітектури - є твір у галузі мистецтва спорудження будівель і ландшафтних утворень (креслення, ескізи, моделі, збудовані будівлі та споруди, парки, плани населених пунктів тощо), а автором є фізична особа, яка своєю творчою працею створила твір. Таким чином, твір архітектури є результатом творчої, інтелектуальної діяльності особи.

Закон України «Про архітектурну діяльність» авторський задум позначає терміном архітектурне рішення (ст. 1 Закону). Так, архітектурне рішення - це авторський задум щодо просторової, планувальної, функціональної організації, зовнішнього вигляду й інтер`єру об`єкта архітектури, а також інженерного та іншого забезпечення його реалізації, викладений в архітектурній частині проекту на всіх стадіях проектування і зафіксований у будь-якій формі.

З огляду на зазначене, не кожний твір архітектури, а лише той, який містить творчий задум автора твору архітектури підлягає захисту. Стосовно ж проектної документації - правовій охороні підлягає лише її творча частина, що містить архітектурне рішення (архітектурна частина проекту).

Враховуючи наведене, зміст відповіді свідчить про надання неповної інформації на депутатське звернення, відмовляючи народному депутату України у задоволенні пропозиції у наданні копій проектної документації.

Крім того, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено доступ до проектної документації на будівництво об`єктів, який з 30 листопада 2020 року буде здійснюватися через єдину державну електронну систему у сфері будівництва (ч. 10 ст. 22-1, ч. 1 ст. 22-4 цього Закону), п. 2 розділу ІІ Закону України № 119-ІХ від 17.10.2019 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва».

У судовому засіданні захисник Куц І. В. просив провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Так, на думку захисника, депутатське звернення народного депутата України Бурміча А. П. не відповідає вимогам Закону України «Про статус народного депутата України». Крім того, захисник вказав на відсутність правових підстав надавати копії проектної документації на вимогу народного депутата України.

Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали, додані в його обґрунтування, вислухавши позицію захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 188-19 КУпАП передбачена відповідальність за Недодержання встановлених законом строків надання відповіді на звернення народного депутата України, ненадання, надання неправдивої або неповної інформації на таке звернення.

Як встановлено з матеріалів справи, народний депутат України Бурміч А. П. звернувся в порядку, передбаченому ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України, зокрема до виконуючого обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1 з депутатським зверненням від 19.06.2020 № 144НД-255 /а. м. 22-25/.

Виконуючим обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1 надана відповідь на вищезазначене депутатське звернення /а. м. 5-7/.

Рішенням Конституційного Суду України № 5-рп/2003 (справа №1-6/2003) від 05.03.2003 визначено, що в разі надходження запитів або звернень, зміст яких не відповідає Закону або виходить за межі компетенції адресата, останній не зобов`язаний задовольняти вимоги запиту або прийняти пропозицію, яка міститься у зверненні. Це випливає з положень частини другої статті 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» депутатське звернення - викладена в письмовій формі пропозиція народного депутата, звернена до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, об`єднань громадян здійснити певні дії, дати офіційне роз`яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції.

Водночас статтею 15 Закону України «Про статус народного депутата України» визначено поняття депутатського запиту. Так, депутатський запит - це вимога народного депутата, народних депутатів чи комітету Верховної Ради України, яка заявляється на сесії Верховної Ради України до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності, дати офіційну відповідь з питань, віднесених до їх компетенції.

Тобто на відміну від запиту, звернення - це викладена у письмовій формі пропозиція народного депутата України зазначеним вище адресатам здійснити певні дії, дати офіційне роз`яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції.

За своїм змістом депутатське звернення не має імперативного характеру і заявляється народними депутатами України самостійно. Такі звернення можуть бути зумовлені скаргами та заявами виборців, а також стосуватися інших питань депутатської діяльності, які ініціюються народним депутатом України.

Вказане тлумачення положень ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» викладене в Рішенні Конституційного Суду № 5-рп/2003 від 05.03.2003, яке є обов`язковим до виконання на території України.

Разом з тим, зі звернення народного депутата України Бурміча А. П. вбачається, що останнє за своїм змістом не є фактично пропозицією надати офіційне роз`яснення чи викласти позицію, а є вимогою надати розгорнуту інформацію, тобто за своєю суттю є депутатським запитом, для звернення з яким встановлений певний порядок.

На підставі викладеного, у відповіді виконуючого обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_1 , немає ознак правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-19 КУпАП.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суддя вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять фактичних даних, які б вказували на порушення ОСОБА_1 порядку надання відповіді на звернення народного депутата України Бурміча А. П. , а тому провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-19 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, оскільки в його діях відсутній склад вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 14, ст. 188-19, 247, 251, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , тимчасово виконуючого обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-19 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя С. В. Шапутько