Провадження № 3/760/4899/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Застрожнікова К.С., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, відносно

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України, серії НОМЕР_2 , виданий Київським РВ ДМУ УМС України в Донецькій області 14.11.2020 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді голови правління ПРАТ «ОЛІМП»,

за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 6626/і/26-15-07-01-06 від 12.04.2021 року, складений ГДРІ ГУ ДПС у м. Києві Зломиногою О.М. відносно ОСОБА_1 . Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , голова правління ПРАТ «ОЛІМП», вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: «порушення п.44.1, п.44.2 ст.44, пп.134.1 ст. 134 Податкового кодексу України від 02.12.2010, п.5, п.9, п.10, п.11 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку №11 «Зобов`язання» в результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 979 431 грн., в тому числі за 2020 рік у сумі 1 979 431 гривень».

У судове засідання ОСОБА_1 не прибув, направивши до суду заяву, в якій він просив розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до положень статті 268 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом досліджено протокол про адміністративне правопорушення № 6626/і/26-15-07-01-06 від 12.04.2021 року, складений ГДРІ ГУ ДПС у м. Києві Зломиногою О.М. відносно ОСОБА_1 . Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , голова правління ПРАТ «ОЛІМП», вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: «порушення п.44.1, п.44.2 ст.44, пп.134.1 ст. 134 Податкового кодексу України від 02.12.2010, п.5, п.9, п.10, п.11 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку №11 «Зобов`язання» в результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 979 431 грн., в тому числі за 2020 рік у сумі 1 979 431 гривень» /а. с. 2/.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 до протоколу, від надання пояснень він відмовився /а.с.2/.

До протоколу доданий Акт про результати документальної позапланової перевірки ПрАТ «Олімп» №29126/Ж5/26-15-07-01-06/31500999 від 12.04.2021, відповідно до якого встановлені порушення п.44.1, п. 44.2 ст.44, пп.134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України, п. 5, п. 9, п. 10, п.11 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку №11 «Зобов`язання», в результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 979 431 грн., в тому числі за 2020 рік у сумі 1 979 431 гривень. В акті зазначається, що за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 ПРАТ «ОЛІМП» задекларовано податок на прибуток у сумі - 0 гривень, та від`ємне значення об`єкту оподаткування з податку на прибуток на загальну суму - 47 153 731 грн., в тому числі за 2020 рік у сумі - 8 668 293 грн. Перевіркою повноти визначення податку на прибуток за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 ПРАТ «ОЛІМП» встановлено завищення від`ємного значення об`єкту оподаткування за 2020 рік на загальну суму 1 979 431 грн. /а. с. 3-30/.

Відповідно до п.44.1 ст.44 ПКУ для цілей оподаткування платники зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

У п.75.1 ст.75 ПКУ передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно

у випадках та в порядку, встановлених цим кодексом, а фактичні - цим кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.86.1 ст.86 ПКУ результати перевірок (крім камеральних та електронних) оформлюються у вигляді акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Зазначені правовідносини стосовно проведення податкових перевірок та оформлення їх результатів регламентовані також Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів від 20.08.2015 №727, а також Методичними рекомендаціями щодо оформлення матеріалів документальних перевірок, затвердженими наказом ДФС від 1.06.2017 №396.

Згідно з порядком та методичними рекомендаціями акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати та є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. В акті перевірки зазначається детальна інформація щодо виявлених перевіркою порушень податкового, валютного та іншого законодавства.

Одним із невід`ємних прав платника податків відповідно до пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПКУ є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акта перевірки в порядку, установленому цим кодексом.

У п.86.7 ст.86 ПКУ передбачено, що в разі незгоди платника податків або його представників з висновками чи фактами й даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п.44.7 ст.44 цього кодексу, до контролюючого органу, який проводить перевірку.

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень. Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 19.06.2020 по справі № 140/388/19.

Водночас платник податку за обставинами справи заперечень на акт не подавав. А саме, на час розгляду справи від ОСОБА_1 до суду не надходили жодні докази, які б підтверджували факт незгоди із висновками, викладеними податковим органом в Акті перевірки, так само не надана будь-яка інформація щодо оскарження з боку ПРАТ «ОЛІМП» в адміністративному порядку висновків податкового органу.

Таким чином, враховуючи вищевказані докази, які були досліджені судом у їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Санкція ч.1 ст. 163-1 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян за порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Статтею 33 КУпАП, регламентовано, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, які обтяжують адміністративну відповідальність, та обставини, які її обтяжують, судом не встановлені.

Враховуючи вище викладене, особу правопорушника, характер вчиненого адміністративного правопорушення, вважаю, що ОСОБА_1 необхідно піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу в дохід Держави у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір, оскільки на нього судом накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 34, 40-1, 163-1, 252, 283, 284 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 а адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на користь Держави, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Штраф підлягає сплаті за наступними банківськими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/21081100, Код отримувача (код ЄДРПОУ) : 37993783, Номер рахунку (IBAN):UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету: 21081100, Призначення платежу: адміністративний штраф.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 454,00 грн., які підлягають сплаті на наступні реквізити: Отримував коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача: Казначейство України, код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: судовий збір.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: К. С. Застрожнікова