Справа № 203/841/21
Провадження № 3/0203/929/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 року м. Дніпро

Суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Вусик Є.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 та її представника адвоката Зінченка О.В., справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 534903 від 01 березня 2021 року, ОСОБА_1 18 лютого 2021 року близько 20 год. 00 хв. в АДРЕСА_2 , образливо чіплялася до ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала та пояснила, що сварки із ОСОБА_2 відбуваються на ґрунті особистих неприязних стосунків, оскільки остання упереджено ставиться до неї та її собаки. 18 лютого 2021 року вона з чоловіком спускалася сходами, аби вигуляти хвору собаку, пройти їм заважали відчинені двері квартири ОСОБА_2 . ОСОБА_1 прикрила двері, а ОСОБА_2 почала на неї за це кричати та ображати. ОСОБА_1 зазначила, що ОСОБА_2 постійно робить їй зауваження, з приводу того, що вона голосно ходить по квартирі, собака гавкає і т.ін. Також, ОСОБА_1 вказала, що нецензурну лайку ніколи не використовує та ні з ким з сусідів ніколи не свариться.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 18 лютого 2021 року до неї прийшла ОСОБА_3 , аби віддати деякі речі. Коли вона відчинила останній двері, по сходах спускалася сусідка ОСОБА_4 . ОСОБА_5 почала образливо чіплятися, сваритися нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , зачиняти двері квартири, застосовуючи силу, заштовхувати їх в квартиру. Також, ОСОБА_2 зазначила, що вже неодноразово була потерпілою від подібних дій ОСОБА_1 , у зв`язку з чим, зверталася до дільничного. Також, вказала, що ОСОБА_1 вигулює свою собаку на дитячому майданчику та водить її без намордника.

В судовому засіданні представником потерпілої ОСОБА_2 адвокатом Зінченко О.В., на підтвердження зазначеного нею, надано висновок за результатами перевірки матеріалів ЖЕО №2146, постанову про накладення адміністративного стягнення №08/502 від 04.03.2020 року, копію висновку за результатами перевірки матеріалів ЖЕО №36374, 36375, 36383, копію відповіді №43/3519ж від 18.03.2021 року.

Свідок ОСОБА_6 суду показала, що 18 лютого 2021 року вона пішла до ОСОБА_7 , аби віддати деякі речі. Подзвонила у двері ОСОБА_8 , остання відчинила. В цей момент по сходах спускалася сусідка, яка почала образливо чіплятися, сваритися нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 , зачиняти двері квартири, застосовуючи силу, заштовхувати їх в квартиру. Від такої поведінки ОСОБА_5 , побоюючись за своє життя, вона подзвонила своєму батькові, аби той забрав її від ОСОБА_8 .

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 та її представника адвоката Зінченка О.В.,розглянувши матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП повинен, зокрема, з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису.

Протокол про адміністративне правопорушення складається з дотриманням вимог щодо форми і змісту, встановлених статтею 256 КУпАП.

У ч. 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч.4 ст. 256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол у справі про адміністративне правопорушення є основним джерелом доказів, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення. Лише належно оформлений протокол та матеріали справи дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Обов`язковою кваліфікуючою ознакою дрібного хуліганства є місце його вчинення - громадське місце, що потрібно розуміти як частину (частини) будь - якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, за запрошенням або плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони, що закріплено в ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року № 2899-IV.

Разом із тим, протокол містить лише посилання, що правопорушення вчинено в м. Дніпро, вул. Шмідта, 53, однак у ньому, у порушення вимог ч. 1 ст. 256 КУпАП, не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння у громадському місці, чи вчинено діяння в присутності сторонніх осіб, і чи були порушені громадський порядок і спокій громадян, та яких саме, в результаті дій ОСОБА_1 .

Крім того, згідно ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як вбачається, з матеріалів справи, зокрема, протоколу, правопорушення було вчинено 18 лютого 2021 року, а протокол складено лише 01 березня 2021 року, тобто із суттєвим порушенням, передбаченого законом строку.

При цьому, не можливо встановити, коли було виявлено особу, яка вчинила правопорушення, оскільки, наявні в матеріалах справи пояснення ОСОБА_1 не містять дати, коли їх було відібрано дільничним (а.с.6).

Також, у порушення вищезазначених вимог закону, протокол не містить даних про роз`яснення ОСОБА_1 його прав та обов`язків.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення не можна визнати допустимим доказом, що унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі цього протоколу.

Крім того, згідно матеріалів справи, заяви ОСОБА_2 , доданої до протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень, наданих ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у судовому засіданні, вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин, а тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Документи, надані у судовому засіданні представником потерпілої, як докази на підтвердження винуватості ОСОБА_1 , суд не приймає до уваги, оскільки вони жодним чином не підтверджують обставин, зазначених у протоколі.

Отже, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не міститься складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому, провадження по даній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Є.О. Вусик