ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2021 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відГоловного управління державної податкової служби у місті Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце реєстрації - АДРЕСА_1
за участю ОСОБА_1 , ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

20.09.2021 уповноваженою особою Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 339003, в якому зафіксовано, що 26.08.2021 у м. Києві по вул. Академіка Заболотного, 174 А (у напрямку Столичного шосе) водій ОСОБА_3 , керуючи автомобілем Mercedes-Benz, державний номерний знак НОМЕР_1 , не вибрав в установлених межах безпечну швидкість руху, не дотримався безпечної дистанції та скоїв зіткнення автомобілем Mazda, державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , що призвело до механічних пошкоджень транспортних засобів та тілесних ушкоджень останньої.

Протокол складено за ст. 124 КУпАП з відсилкою до п. 12.1, 13.1 Правил дорожнього руху, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306.

До зазначеного протоколу приєднано супровідний лист начальника слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 27.08.2021, довідку слідчого Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 27.08.2021, відповідно до якої уповноважена особа зазначеного органу вважає за належне направити до Управління патрульної поліції у м. Києві матеріали перевірки ЄО № 46944 від 26.08.2021 за фактом дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 26.08.2021 для притягнення водія до адміністративної відповідальності та зняти їх з контролю, рапорт інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві від 26.08.2021, протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 26.08.2021, схему пригоди, зберігальна розписку на автомобіль Mercedes-Benz, зберігальна розписку на автомобіль Mazda, письмові пояснення ОСОБА_4 від 26.08.2021, копію посвідчення водія ОСОБА_2 , копію довідки № 2234 від 26.08.2021 Київської міської клінічної лікарні № 17, виданої ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_3 копію посвідчення водія ОСОБА_3 , висновок Комунального некомерційного підприємства "Київська міська наркологічна клінічна лікарня "Соціотерапія" від 26.08.2021 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції відносно ОСОБА_3 , копію протоколу перевірки технічного стану транспортного засобу від 15.06.2021, лист старшого слідчого Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві на ім`я учасників дорожньо-транспортної пригоди про результати перевірки (без вихідного номеру і дати).

У судове засідання, призначене на 18.10.2021 про розгляду справи про адміністративне правопорушення з`явився ОСОБА_3 , який надав усні пояснення про подію, що мала місце за його участю 26.08.2021, вказавши, що рухався по вул. Академіка Заболотного у напрямку Столичного шосе з допустимою швидкістю, йшов дощ, перед ним їхав автомобіль Mazda, який зненацька здійснив екстрене гальмування посеред дороги. Оскільки такі дії іншого водія були неочікуваними, ОСОБА_3 став гальмувати, проте не зміг це зробити безпечно та зіткнувся з автомобілем Mazda. Після спілкування з водієм та пасажирами автомобілю Mazda стало зрозуміло чому мали місце такі різкі дії з боку водія легковика - на його лобове скло потрапила вода з асфальту від руху зустрічного транспорту. Водійка - жінка зрілого віку хвилювалася за своє самопочуття, адже нещодавно перенесла операцію, а також за свого онука. На місце події приїхали її родичі, здається син з дружиною, чи дочка з зятем, які виявляли сильне занепокоєння пошкодженнями автомобіля Mazda.

Для долучення до матеріалів справи ОСОБА_3 надав відеозапис зіткнення, що був зроблений відео реєстратором, наявним в автівці, якою він керував (записано на лазерний диск).

За наслідками заслуховування пояснення ОСОБА_3 та перегляду відеозапису судом (суддею) було ухвалено відкласти розгляд справи для виклику в судове засідання ОСОБА_2 з метою заслуховування її пояснень за для всебічного, об`єктивного з`ясування всіх обставин справи і перевірки їх доказами.

15.11.2021 в судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що 26.08.2021 керувала автомобілем Mazda, з нею в салоні знаходилася пасажирка та онук. Як вона, так і вантажівка під керуванням ОСОБА_3 рухалася з дозволеною швидкістю, не більше 50-55 км на год. Коли її лобове скло двічі залило водою через наїзд на калюжу зустрічного транспорту, вона двічі загальмувала, адже не бачила нічого перед собою. Зіткнення стало для неї несподіванкою, місцевість їй не знайома, вона не знала, що у тому місці на дорозі є низина і там завжди під час дощу збирається велика кількість води, адже вона не місцева. Через настання дорожньо-транспортної пригоди сильно переживала за своє здоров`я, оскільки незадовго до події пережила операцію на очах, а також за свого онука і пасажирку.

При цьому ОСОБА_2 послалася на наявність у неї відеозапису зіткнення та продемонструвала його з власного мобільного пристрою (смартфону), проте як виявилося, цей запис переслав їй ОСОБА_3 і він є ідентичним до того, що надав його надав суду ОСОБА_3 18.10.2021 у судовому засіданні.

На запитання суду повідомила, що відносно неї протокол про адміністративне правопорушення співробітниками поліції не складався, з місця дорожньо-транспортної пригоди вона була доставлена до медичного закладу на кареті швидкої, тілесних ушкоджень не отримувала.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , уважно дослідивши наявні матеріали, у тому числі і відеозапис аварії, керуючись завданнями КУпАП за ст. 1, засадами забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення за ст. 7, визначення адміністративного правопорушення (проступку) за ч. 1 ст. 9, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення за ст. 247 цього Кодексу, суд (суддя) не вбачає складу адміністративного правопорушення у подіях, за яких відносно ОСОБА_3 було складено протокол від 20.09.2021, адже його вина не є доведеною з дотриманням стандарту доказування "поза розумним сумнівом".

Так, відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

З дослідженого відеозапису вбачається, що перед транспортним засобом Merсedes-Benz у другій смузі руху по вул. Академіка Заболотного у напрямку Столичного шосе рухається автомобіль Mazda, дорожнє покриття мокре від дощу, йде дощ, автодорога не помірно завантажена, Mercеdes-Benz тримає певний час однакову дистанцію з автомобілем Mazda, обидва автомобіля їдуть на схожій швидкості. У певний момент автомобіль Mazda різко гальмує до повної зупинки, автомобіль Merсedes-Benz миттєво реагує на ситуацію та різко гальмує, проте стикається з автомобілем Mazda.

Факт увімкнення сигналів аварійної зупинки у автомобіля Mazda до здійснення ним гальмування та зупинки, як-то за для інформування інших учасників руху про небезпеку на дорозі, відеозаписом не підтверджується.

Переглянутий відеозапис не дає змогу установити факт того, що автомобіль Mazda перед зіткненням двічі гальмував, адже на відеозаписі відображено лише його гальмування до повної зупинки.

Як з`ясовано судом в ході розгляду справи, такі дії водійки Mazda були обумовлені тим, що на лобове скло автомобіля потрапила брудна вода, що повністю дезорієнтувало ОСОБА_2 і вона не бачила нічого перед собою.

Як вказувалося вище, протокол від 20.09.2021відносно ОСОБА_3 був складений з відсилкою до п. 12.1 та п. 13.1 Правил дорожнього руху, де передбачено, що під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.

Водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу (п. 13.1).

При цьому, у п. 1.4 Правил дорожнього руху закріплено, що кожний учасник дорожнього руху має право розраховувати на те, що й інші учасники виконують ці Правила, а згідно з п. "ж" п. 15.9 у місцях, де буде неможливим зустрічний роз`їзд або об`їзд транспортного засобу, що зупинився зупинка забороняється.

Розглядаючи цю справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 та аналізуючи наявні матеріали, суд (суддя) зауважує, що вони не містять жодних відомостей про врахування уповноваженою особою Управління патрульної поліції поведінки на дорозі водія автомобіля Mazda у ситуації, що виникла.

На переконання суду водій ОСОБА_3 тримав достатньо безпечну дистанцію з автомобілем Mazda, а згідно з поясненнями як ОСОБА_3 , так і ОСОБА_2 вони обидна тримали допустиму незначну швидкість, не більше 55 км на годину.

У ході розгляду справи на запитання суду ОСОБА_2 не пояснила суду (судді) з яких причин вона не зайняла першу смугу руху у незнайомій місцевості, не обрала значно меншу швидкість руху, за умови необізнаності з дорогою та з огляду на погане орієнтування та ускладнену видимість.

Такі висновки суду (судді) ґрунтуються на всебічному дослідженні всіх наявних в матеріалах справи доказів і пояснень обох учасників пригоди, ґрунтовному аналізі схеми пригоди, характеру, кількості, механізму отримання, сили механічних ушкоджень, що їх зазнали автомобілі, а також місця розташування транспортних засобів на дорозі, їх розміщення відносно проїзної частини, особливостей автошляху, дорожньої обстановки, зовнішніх та погодних умов.

З огляду на обстановку довкола обох автомобілів та описані вище чинники, враховуючи дії п. 1.4 Правил дорожнього руху, не вирішуючи питання про винуватість іншого учасника дорожньо-транспортної пригоди, суд (суддя) доходить висновку, що обов`язок ОСОБА_3 обрати безпечну швидкість, безпечний інтервал, врахувати дорожню обстановку та специфіку вантажу безпосередньо і нерозривно кореспондується з обов`язком ОСОБА_2 на обрання безпечної швидкості та врахування дорожньої обстановки. На переконання суду (судді) ОСОБА_3 не міг та не повинен був передбачити, що транспортний засіб, який рухається перед ним у другій смузі руху, здійснить різке гальмування та зупинку без жодного попередження про свої наміри.

Досліджені докази жодним чином не дозволяють "поза розумним" сумнівом покладати провину за настання описуваної дорожньо-транспортної пригоди виключно на водія ОСОБА_3 , адже установлення лише його винуватості не відповідатиме засадами справедливості та трискладовому тексту, що широко застосовується Європейським судом з прав людини, практика якого підлягає використанню національними судами України як джерело права за умов, коли протокол про адміністративне правопорушення складено було лише на одного учасника дорожньо-транспортної пригоди .

Такий тест вказує на те, що будь-яке обмеження права має пройти перевірку на відповідність сукупності вказаних трьох умов (законність, легітимна мета, необхідність у демократичному суспільстві). Обмеження, що не відповідає таким умовам, порушує право особи. Хоча назва "трискладовий тест" є умовною й прямо не передбачена у практиці Європейського суду з прав людини, власне умови зазначаються у багатьох рішеннях цього суду. Наприклад, у рішенні у справі "Кривіцька та Кривіцький проти України" (Kryvitska and Kryvitskyy v. Ukraine) від 2.12.2010 р., заява № 30856/03, ЄСПЛ зазначив: 42. Втручання держави є порушенням ст. 8 Конвенції, якщо воно не переслідує законну мету, одну чи кілька, що перелічені у п. 2 ст. 8, не здійснюється "згідно із законом" та не може розглядатись як "необхідне в демократичному суспільстві". Така концепція міститься і в інших рішеннях Європейського суду з прав людини, наприклад у рішеннях у справах "Савіни проти України" (Saviny v. Ukraine) від 18.12.2008 р., заява № 39948/06, п. 47; "Вєренцов проти України" (Vyerentsov v. Ukraine) від 11.04.2013 р., заява № 20372/11, п. 51; "Сергій Волосюк проти України" (Sergey Volosyuk v. Ukraine) від 12.03.2009 р., заява № 1291/03, п. 81, та інших рішеннях), тобто її можна вважати усталеною практикою Європейського суду з прав людини.

Таким чином, установлення складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_3 не видається за можливе з огляду на відсутність доказів "поза розумним" сумнівом, а також у зв`язку з відсутністю необхідності у демократичному суспільстві.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

В силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

У справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" (рішення від 06.12.1998) Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. З цього принципу слідує також, що обов`язком обвинувачення є інформування особи про висунуті обвинувачення, щоб вона могла підготувати та належним чином представити аргументи на свій захист.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Статтею 124 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Аналіз досліджених доказів у їх сукупності об`єктивно свідчить про те, що описані у протоколі про адміністративне правопорушення не співвідносяться з фактичними обставинами, установленими за наслідками дослідження письмових доказів, відеозапису та вивчення усіх письмових пояснень, заслуховування усних доводів.

З огляду на встановлені обставини, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно лише одного водія ОСОБА_3 видається безпідставним, адже факту такого недотримання ним вимог Правил дорожнього руху, яке стало єдиною причиною настання дорожньо-транспортної пригоди не вбачається.

Приймаючи до уваги все описане, суд (суддя) не в змозі установити склад адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_3 .

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 124, 247, 268, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко