Справа № 761/7064/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Чайка О.С. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління ДПС у м.Києві Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

гр. ОСОБА_1 , яка займає посаду керівника ПАТ «РАМБУС» (), за статтею 163-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

17.02.2021 головним державним ревізором-інспектором ГУ ДПС у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення №2398/Ж12/26-15-04-07-23 щодо ОСОБА_1 , керівника ПАТ «РАМБУС», відповідно до якого, останньою порушено приписи п.п. 198.1, 198.2, 198.3 сь198, п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, а саме - у листопаді 2020 року подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за вересень 2020 року № від 17.11.2020, яким збільшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 утиочнюючого розрахунку) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) в розмірі 1 926 997,00 грн.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною 1 статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП).

У судовому засіданні ОСОБА_1 заперечувала свою вину, вказавши на те, що винесене на підставі акту перевірки №11439/Ж5/26-15-04-03-19/22936378 від 14.12.2020 «Про результати камеральної перевірки ПАТ «РАМБУС» () з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за жовтень 2020 року» податкове повідомлення-рішення №07 від 13.0.2021 скасоване рішенням Державної податкової служби України №6950/6/06 від 26.03.2021 в частині невизнання перевіркою взаємовідносин з ФГ «ОЛЬГА» та у відповідній частині застосованих штрафних санкцій. Відтак, висновкі викладені в акті перевірки не можуть бути підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення. Крім того зазначила, що у протоколі про адміністративне правопорушення контролюючим органом зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не зазначено які саме дії, у розумінні диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП, допущені ОСОБА_1 , що призвели до завищення від`ємного значення суми податку на додану вартість.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, заслухавши пояснення особи, відносно якої складено адміністративний протокол, суддя приходить до наступного висновку.

Стаття 7 КУпАП зазначає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КпАП України доказами про справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його скоєнні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Як вбачається зі змісту згаданої норми КУпАП, об`єктивна сторона саме цього складу адміністративного правопорушення не прирівнює неправомірне відображення суми бюджетного відшкодування в податковій декларації з ПДВ до ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про сумнівний характер наявності протиправних дій ОСОБА_1 , а всі сумніви відповідно до правил ст. 62 Конституції України, тлумачаться на користь особи, яка притягається до відповідальності, а тому справа підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Крім того, судом приймаються до уваги доводи ОСОБА_1 про те, що податкове повідомлення-рішення №07 від 13.0.2021 частково скасоване рішенням Державної податкової служби України №6950/6/06 від 26.03.2021.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.ст.251 та 252 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи наведене, а також те, що в матеріалах справи відсутні достатні докази, які свідчили про порушення ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, а його вина не може ґрунтуватись на припущеннях, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Керуючись частиною першою статті 163-1, частиною першою статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.С. Чайка