ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/821/436/21 Справа № 709/887/21 Категорія: ст. 173 КУпАП Головуючий у І інстанції Кваша І. М. Доповідач в апеляційній інстанції Соломка І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2021 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Соломка І.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення №709/887/21 щодо ОСОБА_1 , що надійшли з Чорнобаївського районного суду Черкаської області за апеляційною скаргою ОСОБА_1 за її захисника Охріменко Н.І.,-

в с т а н о в и л а:

Постановою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , українку, громадянку України, пенсіонерку, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн., постановлено стягнути на користь держави судовий збір в сумі 454 грн.

Як встановлено місцевим судом, ОСОБА_1 22 червня 2021 року близько 21-00 год в АДРЕСА_2 , виражалась нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , на зауваження не реагувала. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою місцевого суду, ОСОБА_1 та її захисник Охріменко Н.І. подали апеляційну скаргу в якій просили її скасувати, та закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянти посилаються на відсутність об`єктивної сторони правопорушення, яке ставиться у вину ОСОБА_1 .. Вказують, що свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 допитані в режимі телефонного зв`язку, що суперечить діючому законодавству, та в матеріалах справи відсутні належні докази перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння. Зазначають, що протокол не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, його копія не була вручена ОСОБА_1 , і з дослідженого місцевим судом звукозапису неможливо встановити факт вживання ОСОБА_1 нецензурних слів.

ОСОБА_1 , її захисник - адвокат Охріменко Н.І. та потерпілий ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду, в судове засідання апеляційного суду не з`явилися. ОСОБА_1 та її захисник Охріменко Н.І. подали клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідно до ч.6 ст.294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або у суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Вважаю, що відповідно до ч.6 ст.294 КУпАП перешкод для розгляду справи немає, а тому апеляційний розгляд можливо проводити у відсутності особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника Охріменко Н.І., потерпілого ОСОБА_2 ..

Перевіривши матеріали справи, які надійшли з місцевого суду і, обміркувавши над доводами апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст. 245 КУпАП окрім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, вказані норми закону не були належним чином дотримані судом першої інстанції.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднуються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що настають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Як вбачається з диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

При цьому обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона хуліганства характеризується умисною формою вини та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. При цьому така неповага має явний, тобто очевидний характер як для винного, так і для осіб, які спостерігають за його діями.

Так, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 271935 від 22.06.2021 ОСОБА_1 постановлено в провину, що вона 22.06.2021 близько 21 год., в смт. Чорнобай по вул. Центральна, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, виражалася нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 , на зауваження не реагувала, чим могла завдати шкоди його моральному здоров`ю.

До протоколу долучені протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 22.06.2021, письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ..

В судовому засіданні суду першої інстанції ОСОБА_1 не визнала своєї вини у вчиненні інкримінованого їй правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що на факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою вказує потерпілий та свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ..

Показання свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , дані в суді першої інстанції є неналежними доказами, оскільки надання ними пояснень в суді першої інстанції в режимі телефонного зв`язку суперечать нормам діючого процесуального законодавства щодо допиту в тому числі свідків поза межами приміщення суду, тому їх показання не є доказами у даній справі.

Як на доказ винуватості ОСОБА_1 суд першої інстанції послався на письмові пояснення свідка ОСОБА_4 , однак такі пояснення в матеріалах справи відсутні.

Безпосередньо допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 не пояснювали про те, що ОСОБА_1 нецензурно висловлювалася та погрожувала ОСОБА_2 , а зазначили про те, що конфйлік виник між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 який не дозволяв взяти скошене сіно ОСОБА_6 , а остання звернулася до ОСОБА_1 , як до «старшої по будинку» з проханням втрутитися в дану ситуацію.

Перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння жодними належними та допустимими доказами не підтверджено.

Апеляційний суд дослідивши матеріали справи, вважає, що знаходять підтвердження доводи апеляційних скарг щодо порушення вимог КУпАП при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема положень ст. 256 КУпАП.

В порушення приписів ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема з огляду на інкримінування ОСОБА_1 вчинення правопорушення в громадському місці, не зазначені відомості щодо місця вчинення адміністративного правопорушення не вказано конкретно номер будинку по АДРЕСА_2 і чи є це місцем саме громадським місцем.

Крім того, копія протоколу про адміністративне правопорушення, в порушення вимог ст.. 254 КУпАП, не направлялась ОСОБА_1 .. Доводи ОСОБА_1 про те, що протокол про адміністративне правопорушення складався у її відсутність,без її запрошення, коли прибули працівники поліції, судом першої інстанції не перевірено та не спростовано.

Таким чином, враховуючи невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст. 256 КУпАП, а також за відсутності ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме умислу на вчинення протиправних дій, внаслідок яких були порушені громадський порядок, та прагнення до цього, за відсутності об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого даною нормою, що полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а також з огляду на вищенаведені обставини винуватість ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства не доведена належними та допустимими доказами.

У рішеннях від 30.05.2013 у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 у справі № 926/08 «Карелін проти Росії» Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зважаючи на заперечення ОСОБА_1 щодо обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, вважаю, що в матеріалах адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази її винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а доведеність її вини не може ґрунтуватися лише на показах самого потерпілого.

Таким чином, рішення місцевого суду є необґрунтованим, та підлягає до скасування, оскільки винесено з істотним порушенням вимог КУпАП, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, та відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 за її захисника Охріменко Н.І. - задовольнити.

Постанову Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП- скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Соломка