Провадження № 3/470/115/21
Справа № 470/248/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2021 року смт. Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Орлова С.Ф.,

за участю секретаря Гордієнко О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу, яка надійшла від начальника сектору поліцейської діяльності №1 відділення поліції №2 Баштанського районного відділу поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого та зареєстрованого по АДРЕСА_1 , непрацюючого

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.173; 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

30 квітня 2021 року о 18 годині 16 хвилин громадянин ОСОБА_1 перебуваючи на спортивному майданчику по вул.Спортивній в смт.Березнегувате Миколаївської області в стані алкогольного сп`яніння ображав нецензурною лайкою ОСОБА_2 , який в той час проводив тренування з футболу, чим ображав людську гідність та громадську мораль. На вимогу поліцейського, які прибули по виклику на місце події, припинити свої дії ОСОБА_1 вчинив непокору, а саме, ображав старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.173, 185 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.

Перевіривши матеріали адміністративних справ суддя доходить наступного.

За змістом ст.245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ст.280 КУпАП орган ( посадова особа ) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією статті 173 КУпАП визначено, що дрібне хуліганство полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Диспозицією ст.185 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Злісна непокора повинна проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги. Саме на таке тлумачення посилається й Конституційний Суд України у своєму рішенні від 11 жовтня 2011 року №10-рп/2011.

Відповідно до ст.62 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави.

Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Втручання в діяльність поліцейського, перешкоджання виконанню ним відповідних повноважень, невиконання законних вимог поліцейського, будь-які інші протиправні дії стосовно поліцейського мають наслідком відповідальність відповідно до закону.

Факт скоєння ОСОБА_1 вказаних адміністративних правопорушень підтверджується зібраними доказами, які були всебічно та повно досліджені суддею, а саме: даними, що містяться у протоколах про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 642619/671 та ВАБ № 055807 від 30 квітня 2021 року (а.с.1; 16); рапортами працівників поліції (а.с.2, 3, 17, 18, 19, 20); заявою та письмовим поясненням ОСОБА_2 (а.с.6-7); письмовими поясненнями свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які підтвердили факт вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень (а.с.8-9). ОСОБА_1 від надання пояснень відмовився.

Досліджені під час розгляду справ про адміністративні правопорушення докази повністю узгоджуються між собою та є такими, що не викликають сумніву у їх достовірності та допустимості, а тому підтверджують винуватість ОСОБА_1 .

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 за адміністративні правопорушення суддею не встановлено, а обставиною, що обтяжує його відповідальність визнано вчинення правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.

У відповідності до ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Обираючи вид та розмір адміністративного стягнення суддя враховує характер вчинених правопорушень, особу правопорушника та ступінь його вини і вважає за доцільне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу.

Згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 27, 40-1, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Справи про адміністративні правопорушення №470/248/21, №470/256/21 об`єднати в одне провадження за №3/470/115/21 справа №470/248/21.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст.173, 185 КУпАП та накласти адміністративне стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 454 грн. на розрахунковий рахунок UA0014424; отримувач Миколаїв.ГУК/тг смт.Березнег/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37992030; банк отримувача Казначейство України; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя С. Ф. Орлова