П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Балацька Г.О. за участю:

представників Київської митниці Держмитслужби - Глущенко Н.В., Юрківа В.В.,

захисника особи, стосовно якої складено протокол

про порушення митних правил, - ОСОБА_1 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. на постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2020 року стосовно

ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та на нього за цим законом накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 (сто) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1.700 (одна тисяча сімсот) гривень.

Як указано в постанові, 19.08.2020 до Солом`янського районного суду м. Києва від Київської митниці Держмитслужби надійшов адміністративний матеріал з протоколом про порушення митних правил №1230/10000/20 від 17.07.2020, складений відносно громадянина України ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України.

Відповідно до протоколу №1230/10000/20 про порушення митних правил від 17.07.2020, вбачається, що 17.07.2020 о 20 год. 55 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_2 , який відлітав до Туреччини, місто Стамбул, літаком авіакомпанії «Турецькі авіалінії», рейсом № НОМЕР_1 , своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення.

«Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товарів в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину України ОСОБА_2 , який самостійно обрав спосіб проходження митного контролю «зелений коридор», було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що пасажир відповів, що має приблизно 10 000 євро. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю наявну готівку. В службовому приміщенні митниці у зоні митного контролю громадянином України було видано готівку в розмірі 10 889 євро, що знаходились в одному з відділень чоловічої сумки пасажира (ручна поклажа), що висіла в нього на плечі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_2 вся готівка належить йому особисто.

Пасажиру було пропущено 9999 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 890 євро. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності пасажира.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Частиною 2 статті 366 МК України передбачено, що канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами і не підлягають письмовому декларуванню.

Таким чином, митний орган прийшов до висновку, що громадянин України ОСОБА_2 , своїми діями, під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

В зв`язку з чим, 17.07.2020 працівниками Державної митної служби України відносно громадянина України ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), складено протокол про порушення митних правил №1230/10000/20, за ознаками вчинення правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції представник Київської митниці Держмитслужби Клімов С.Г. в апеляційній скарзі, з урахуванням доповнень просить скасувати постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04.12.2020, прийняти нову, якою ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МК України, та застосувати до нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн. та конфіскації вилученого по справі предмету правопорушення - грошових коштів у сумі 890 (вісімсот дев`яносто) євро.

В обґрунтування апеляційних вимог представник Київської митниці Держмитслужби Клімов С.Г. зазначає, що висновок суду про доведеність вини ОСОБА_2 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 471 МК України, відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується розглянутими у судовому засіданні доказами і є обґрунтованим.

При цьому, представник Київської митниці Держмитслужби Клімов С.Г. вважає, що висновок суду про відсутність підстав для застосування щодо правопорушника додаткового стягнення у виді конфіскації вилученої валюти не ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника Київської митниці Держмитслужби Король Л.І. на підтримку доводів апеляційної скарги, пояснення захисника Онученка Д.С. в інтересах ОСОБА_2 , який заперечував щодо апеляційних вимог, вважаючи рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, дослідивши матеріали провадження за протоколом про порушення митних правил, перевіривши доводи апеляційної скарги та додатково надані дані, слід дійти наступного.

Як регламентують положення ч. 5 ст. 529 МК України,порядок оскарження постанови суду (судді) у справах про порушення митних правил визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Цей порядок визначений ст. 294 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 486 МК України та ст. 245 КУпАП,завданням провадження в справах про порушення митних правил//адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

При цьому, згідно зі ст. 489 МК України та ст. 280 КУпАП,при розгляді справи підлягають з`ясуванню такі обставини: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують її відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про порушення митних правил//адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність порушення митних правил, винність особи у її вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів, поясненнями свідків, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, висновком експерта, іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими , що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил та інші, як наголошується в ст. 495 МК України//ст. 251 КУпАП.

Дані вимоги закону при розгляді досліджуваної справи судом першої інстанції дотримані і висновок суду про визнання ОСОБА_2 винним у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 МК України, з накладенням відповідного стягнення - є правильним, а зміст постанови відповідає вимогам, передбаченими ст.ст. 283, 284 КУпАП, оскільки в ній наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення ОСОБА_2 порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, обставини чого фактично не оспорюється в апеляційній скарзі, а тому вони не підлягають перевірці на виконання вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП, як і правильність накладення на ОСОБА_2 за ст. 471 КУпАП стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1.700 грн.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги представника Київської митниці Держмитслужби про безпідставне не застосування до ОСОБА_2 конфіскації обмежених до переміщення валютних цінностей, то слід вказати наступне.

Так, ОСОБА_2 в суді першої інстанції пояснив, що вказані грошові кошти належать йому особисто, наміру приховувати від працівників митниці готівку, яку він переміщував через митний контроль України не мав, їхав на конференцію та отримав від підприємства кошти на відрядження та купівлю медичного обладнання (а.с .49).

Так, згідно довідки наданої ОСОБА_2 про те, що він працює у ПП "БМГ-Сервіс" та займає посаду лікар-хірург на 0,5 ставки (а.с. 41).

Відповідно до довідки № 8 від 17.06.2020 виданої ОСОБА_2 в тому, що 17.06.2020 з каси ПП "БМГ-Сервіс" йому видано 4500 ( чотири тисячі п`ятсот) євро на купівлю медичних інструментів та обладнання в місті Стамбул (Турція) (а.с. 43).

Відповідно до довідки № 9 від 07.07.2020 виданої ОСОБА_2 в тому, що 07.07.2020 з каси ПП "БМГ-Сервіс" йому видано 3700 ( три тисячі сімсот) євро на купівлю медичних інструментів та обладнання в місті Стамбул (Турція) (а.с. 44).

Відповідно до довідки № 10 від 15.07.2020 виданої ОСОБА_2 в тому, що 15.07.2020 з каси ПП "БМГ-Сервіс" йому видано 2600 ( дві тисячі шістсот) євро на купівлю медичних інструментів та обладнання в місті Стамбул (Турція) (а.с. 45).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 02.11.2004 в справі "Трегубенко проти України" зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, "інтерес суспільства" та "умови, передбачені законом". Більше того, будь яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, "справедливий баланс" має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Пошук такого справедливого балансу пролягає через всю Конвенцію. Далі Суд зазначає, що необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе "індивідуальний і надмірний тягар" (рішення щодо Брумареску, параграф 78).

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: "Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї ".

Отже, як вірно встановив суд першої інстанції, з чим погоджується суд і апеляційної інстанції, застосування конфіскації предметів порушення митних правил в даному випадку, призведене до порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме - втручання в право ОСОБА_2 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар", у зв`язку з чим і відсутні підстави для застосування конфіскації вилученої валюти.

При цьому, як видно з досліджуваної постанови суд першої інстанції в мотивувальній частині прийшов до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становище правопорушника, однак, в резолютивній частині прийнятого рішення дані про повернення конфіскованої валюти відсутні.

У зв`язку з викладеним, слід дійти висновку про повернення вилучених товарів згідно з описом предметів до протоколу про порушення митних правил № 1230/10000/20 від 17.07.2020, а саме грошових коштів в сумі 890 євро.

За наведеним, апеляційна скарга представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 294, 529 МК України, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. залишити без задоволення, а постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2020 року, якою ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та на нього за цим законом накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 (сто) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1.700 (одна тисяча сімсот) гривень - без змін.

Вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил № 1230/10000/20 від 17 липня 2020 року грошові кошти 890 євро повернути ОСОБА_2 (ОСОБА_3) або уповноваженій ним особі.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Г.О.Балацька