ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2021р. Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Мурашова Наталія Анатоліївна, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №030979, складеним 27.04.2021р. дільничним офіцером поліції Відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області Яковенко В.Д., 25.03.2021р. в 05.40год ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння пошкодив автомобіль ВАЗ 2103. Який належить ОСОБА_2 в дворі будинку, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що жодного відношення до вказаних подій не має, такого правопорушення не вчиняв, до поліції його не викликали, протокол про адміністративне правопорушення йому не вручався і він його не підписував. Вину у вчиненні цього правопорушення він не визнає повністю.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності.

Ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення вини «поза розумним сумнівом» лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

У зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме інспектор поліції, як особа, що виявила факт адміністративного правопорушення, повинен зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто «поза розумним сумнівом» довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Також суд виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають виказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, в межах протоколу про адміністративне правопорушення ВАБ №030979 від 27.04.2021р. ОСОБА_1 звинувачується в тому, що 25.03.2021р. о 05.40год. в стані алкогольного сп`яніння пошкодив належний ОСОБА_2 автомобіль, чим порушив громадській порядок та спокій громадян, тобто вчинив дрібне хуліганство.

За диспозицією ст.173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою, як формою дрібного хуліганства, необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Образливим ставленням до громадян є докучлива поведінка, пов`язана з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

До інших подібних дій необхідно відносити насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов`язковою складовою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства врегульована правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковим елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, тобто очевидна, безсумнівна як для хулігана, так і для свідків дій, демонстративна зневага до встановлених в суспільстві правил поведінки, прагнення задовольнити індивідуальні потреби самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, їх приниженням.

Разом з тим, в порушення ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано місце події та чи підпадає воно під ознаки громадського місця, суть правопорушення викладена не у відповідності до диспозиції ст.173 КУпАП, зокрема, не конкретизовано яким чином пошкодження автомобіля порушує громадський порядок та спокій громадян, і чи було воно викликане хуліганськими мотивами (безпричинною явною зневагою встановлених в суспільстві правил поведінки, внутрішнім прагненням самоствердитись за рахунок таких дій). Отже, ознак вчинення дрібного хуліганства в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено. За викладеним в протоколі змістом правопорушення воно фактично не охоплюється складом ст.173 КУпАП.

Отже, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП складений з грубими порушеннями норм чинного законодавства, тому не є належним та допустимим доказом.

Крім того, дослідивши додані до протоколу документи, суд вважає, що факт вчинення вказаного адміністративного правопорушення та причетність до нього ОСОБА_1 жодними належними та допустимими доказами не підтверджені.

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення доданий протокол про прийняття заяви про вчинення правопорушення від 10.04.2021р., згідно з яким ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , просив прийняти заходи до невідомої особи, яка в період часу з 24.03.2021р. по 25.03.2021р. десь о 06.00год. пошкодила його автомобіль ВАЗ 2103, держномер НОМЕР_1 , а також письмові пояснення ОСОБА_2 від 10.04.2021р., згідно з яким він підтвердив вищевказані обставини і вказав на очевидця (свідка) цих подій свого сусіда.

При цьому, відомості про будь-яких свідків в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні. Доказів виявлення свідка, на якого вказав ОСОБА_2 , відібрання у нього пояснень щодо вказаних подій, до протоколу не додано.

Як вже зазначалось, потерпілий ОСОБА_2 вказав на пошкодження його автомобіля невідомою особою. Однак доказів встановлення цієї особи, зокрема того, що цією особою є ОСОБА_1 , матеріали справи не містять. Свідку подій, на якого вказав ОСОБА_2 , ця особа для впізнання не пред`являлась. На підставі чого інспектор поліції зробив висновок про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 встановити з наданих матеріалів неможливо.

Крім того, про вчинене правопорушення ОСОБА_2 повідомив правоохоронні органи лише 10.04.2021р. і те, що воно було вчинено 25.03.2021р., жодними належними та допустимими доказами не підтверджується. Огляд місця події чи автомобіля інспектором поліції не проводився.

На підставі вищевикладеного, виходячи з вимог ст.7,245,252,280 КУпАП, оцінивши фактичні обставини справи та надані докази за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом та правосвідомістю, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, належними, допустимими, достовірними доказами поза розумним сумнівом не доведений, що в силу принципу презумпції невинуватості трактується судом на його користь.

У зв`язку з цим суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і вважає необхідним на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в цій справі закрити.

Керуючись ст.7,9,173,245,247,256,268,280,283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Хортицького районного суду

м. Запоріжжя Н.А. Мурашова

21.05.2021