справа № 204/6742/21
провадження № 3/204/3124/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2021 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 826101 від 16 серпня 2021 року, 02 липня 2021 року близько 19 години 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Суду пояснив, що 02 липня 2021 року він вийшов разом з дружиною та новонародженою дитиною на прогулянку до двору. Коли вони прогулювались, то у дворі зустріли патрульних поліцейських, заявницю та будівельників, які працювали у заявниці, сусідок ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , та ще там хтось був, однак він не пам`ятає. Заявниця сказала патрульним поліцейським, при цьому показуючи на нього: «Ось це він» та повідомила, що він вбив її кота. Він запитав у заявниці, чи вона при своєму розумі, чи ні. Після чого він повернувся та продовжив спілкування зі своєю дружиною та нічого потерпілій не говорив. Просив провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що 02 липня 2021 року вона викликала поліцію тому, що 01 липня 2021 року в неї вбили кота. Коли приїхав наряд поліцейських та запитали кого вона підозрює, вона сказала, що не знає. Патрульні поліцейські запитували з ким у неї були конфлікти у дворі, щоб з`ясувати хто це міг зробити, на що вона відповіла, що конфлікт у неї тільки з однією людиною. В той час проходив ОСОБА_1 , поліцейські запитали чи це він, вона сказала, що дійсно це саме та людина, про яку вона говорила щойно. Коляда зі своєю дружиною відразу почали її ображати, погрожувати, що вб`є, лаятися нецензурною лайкою.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_5 суду пояснила, дані події відбувались в липні цього року, близько 17 години 00 хвилин у дворі будинку АДРЕСА_2 . Вона в цей час перебувала у дворі свого будинку. В цей час почула, як ОСОБА_1 кричав на потерпілу ОСОБА_2 , при цьому виражався нецензурною лайкою у бік потерпілої. Це все чули мешканці будинку, які були присутні також у дворі. Суть конфлікту вона не знає, лише чула, як ОСОБА_1 кричав на ОСОБА_2 та ображав її нецензурною лайкою.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що 02 липня 2021 року було викликано наряд патрульної поліції, оскільки було вбито кота громадянки ОСОБА_2 . Коли на місце приїхали працівники поліції, то запитали у ОСОБА_1 чи це саме він вбив кота громадянки ОСОБА_2 , однак ОСОБА_1 відповів, що вони постійно його звинувачують у всьому, при цьому ОСОБА_1 говорив поганими словами. Причиною таких дій ОСОБА_1 було те, що він подумав, що саме його звинувачують у вбивстві кота.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Оцінюючи докази по справі, а саме пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , суд зазначає, що конфлікт відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних стосунків та при цьому громадський порядок і спокій громадян порушено не було.

При цьому, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Оскільки дії ОСОБА_1 були зумовлені неприязненими відносинами з ОСОБА_2 , та звинуваченям у вбивстві кота, склад правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП відсутній.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Матеріали справи не містять жодного доказу, який б свідчив про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Так, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що подія, зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення, мала місце у зв`язку з особистими неприязними відносинами, що склались між ОСОБА_1 та потерпілою ОСОБА_2 , а тому підстав для висновку про направленість умислу ОСОБА_1 на порушення саме громадського порядку у громадському місці не має.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008 року, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад і подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов