Справа №468/1200/21-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2021 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої вихователем ЗДО №4 «Дюймовочка»,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що вона 30.08.2021 року близько 13:30 години в приміщенні ЗДО «Дюймовочка» за адресою вул. Героїв Небесної Сотні, 11 м. Баштанка висловлювалась нецензурною лайкою у відношенні ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство, яке виразилося в образливому чіплянні до ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді свою вину в інкримінованому порушенні не визнала та пояснила, що в кінці серпня звернулася до ОСОБА_2 з приводу того, що її син лаявся. Через декілька днів звернулась і до батька, ОСОБА_3 . На її думку, після цього, ОСОБА_2 стала неприязно до неї ставитись. Згодом, 29.08.2021 року у мобільному додатку «Вайбер», у групі, до якої долучені батьки дітей, які виховуються в ЗДО№4 «Дюймовочка» та вихователі, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виникла суперечка з приводу придбаних ігор для дітей, що обурило ОСОБА_1 .. Наступного дня ОСОБА_2 разом з чоловіком ОСОБА_3 прийшли до ЗДО№4 «Дюймовочка» та попросили директора установи зустрічі з ОСОБА_1 . Знаходячись в кабінеті директора у ході розмови між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла сварка з приводу вказаних вище подій та ОСОБА_2 почала ставити їй питання щодо попередніх місць роботи та інші, які стосувались особи ОСОБА_1 . ОСОБА_1 не стримала власних емоцій та почала кричати, вживаючи при цьому також нецензурну лексику. ОСОБА_2 словами почала виганяти ОСОБА_1 з кабінету, внаслідок чого ОСОБА_1 обурилась та плюнула в її бік, після цього вийшла з кабінету директора.

Потерпіла ОСОБА_2 , пояснила, що працює прокурором та раніше ОСОБА_1 була потерпілою в одній із її справ, після цього, на її думку, ОСОБА_1 стала неприязно ставитись до неї. Вона вважає, що вихователька погано ставиться також до її дитини та декілька разів зверталася з цього приводу до ОСОБА_1 29.08.2021 року у мобільному додатку «Вайбер», у групі, до якої долучені батьки дітей, які виховуються в ЗДО№4 «Дюймовочка» та вихователі, між нею та ОСОБА_1 виникла сварка з приводу придбаних ігор для дітей. Наступного дня вона разом з чоловіком звернулася до директора ЗДО№4 «Дюймовочка» з проханням зустрітися з ОСОБА_1 . Під час зустрічі в кабінеті директора ОСОБА_1 почала голосно лаятись та ображати її, потім плюнула на її чоловіка та вийшла з кабінету та продовжила кричати в коридорі.

Свідок ОСОБА_4 пояснила, що вона також є учасником групи у мобільному додатку «Вайбер» та їй відомо, що між ОСОБА_2 та іншими вихователями, у тому числі ОСОБА_1 , виник конфлікт. Більшість батьків стала на бік виховательки ОСОБА_1 та наступного дня батьки приходили до завідуючої дитячим садком для вирішення вказаного конфлікту, але ОСОБА_2 вона не бачила. В подальшому зі слів інших вона дізналась про сварку, яка сталась в дитячому садку.

Свідок ОСОБА_5 повідомила, що вона також є учасником групи у мобільному додатку «Вайбер» та бачила переписку між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , в якій між ними виникла суперечка.

Свідок ОСОБА_6 пояснила, що працює директором ЗДО№4 «Дюймовочка», напередодні ОСОБА_2 звернулася до неї з проханням організувати зустріч з ОСОБА_1 для з`ясування відношення вихователя до її дитини. 30.08.2021 року у її кабінеті під час зустрічі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 між ними виникла сварка, в ході якої ОСОБА_2 почала задавати питання ОСОБА_1 щодо її попередньої роботи, на що ОСОБА_1 не стримала емоцій, почала плакати та кричати, вживаючи нецензурні слова та почала виходити з кабінету та кричала потерпілій щоб та забирала сина із садка. Потерпіла сказала їх закрити рота, на що ОСОБА_1 плюнула в бік батьків, вийшла з кабінету та продовжила кричати в коридорі. Вказана подія сталась вперше та за її виключенням ОСОБА_6 характеризує ОСОБА_1 виключно позитивно. За допущені ОСОБА_1 дії її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошена догана.

Свідок ОСОБА_7 повідомила, що працює помічником вихователя ОСОБА_1 . 30.08.2021 року ОСОБА_1 викликали до директора. Вона почула стук дверей та чула, що хтось голосно кричав. Через 10 хвилин ОСОБА_1 повернулась засмучена і сказала, що посварилася з батьками дитини і плюнула в їх бік та пішла.

Свідок ОСОБА_8 пояснила, що є учасником групи у мобільному додатку «Вайбер» та їй відомо, що у ОСОБА_2 в ході переписки в даній групі виник конфлікт з вихователем ОСОБА_1 . Наступного дня ОСОБА_8 разом з іншими батьками приходила до дитячого садку та спілкувалась з приводу вказаних події із завідуючою та вихователькою.

Свідок ОСОБА_3 повідомив, що 30.08.2021 року разом з дружиною прийшов у кабінет директора ЗДО№4 «Дюймовочка», щоб зустрітися з вихователем їх сина ОСОБА_1 з приводу її повідомлення про те, що їх син ображав нецензурними словами методиста садка. У ході розмови з вихователем остання почала нецензурно лаятись, намагалася штовхнути його дружину ОСОБА_2 , тому свідок став між ними, хотіла вигнати їх з приміщення, потім плюнула йому в обличчя і вийшла з кабінету.

Свідок ОСОБА_9 пояснила, що працює вчителем у ЗДО№4 «Дюймовочка» та 30.08.2021 року сиділа в своєму кабінеті поряд з кабінетом директора. Потім почула як хтось грюкнув дверима та нецензурно лаявся, а коли виглянула в коридор, то побачила ОСОБА_1 , яка піднімалась по сходах.

Свідок ОСОБА_10 повідомила, що працює підсобним робітником у ЗДО№4 «Дюймовочка». 30.08.2021 року вона йшла по коридору дитячого садка і чула в кабінеті директора розмову на підвищених тонах. Потім звідти вибігла ОСОБА_1 , вона була червона та щось голосно кричала.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , дослідивши матеріали, що знаходяться у справі (заяву ОСОБА_2 від 06.09.2021 року; пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , копію пояснювальної записки ОСОБА_6 ; характеристику ОСОБА_1 ; копію наказу №22-а/г від 02.09.2021 року; копію колективного звернення; копії переписки у мобільному додатку «Вайбер»; характеристику ОСОБА_12 ), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст. 80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть. Суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Проте суть правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , залишилася невизначеною, адже не зазначений обов`язковий елемент суб`єктивної сторони правопорушення хуліганський мотив.

Натомість з досліджених суддею доказів слідує, що з боку ОСОБА_1 мали місце висловлювання нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , однак не з мотивів явної неповаги до суспільства, авнаслідок особистих мотивів фактично сформованих раніше між сторонами неприязних відносин, які загострились при переписці в месенджері «Вайбер» напередодні подій та досягли свого піку вже в ході спілкування в кабінеті директора ЗДО№4 «Дюймовочка» 30.08.2021 року, яке переросло в нетривалу сварку між ними.

Вказані обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , а також наданою сторонами перепискою, відповідно до яких суперечка почалася у групі мобільного додатку «Вайбер» за день до вказаних у протоколі подій на ґрунті здійснення вихователем своєї професійної діяльності і до вказаних подій відносини між сторонами були неприязними.

Обстановка й обставини події, динаміка їх розвитку свідчать про те, що сварка між вказаними особами була викликана дійсними реальними причинами, які зумовили неприязнь в учасників один до одного, тому дії особи, відносно якої складений протокол, були зумовлені вказаними особистими мотивами, а не хуліганським мотивом, та були спрямовані на особу, з якою такі неприязні відносини склалися, і не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Натомість згідно з постановами Верховного Суду від 22.12.2020 року по справі №461/2694/19 та від 20.05.2021 року по справі №683/37/19 обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.

При цьому, відмінність кримінально караного хуліганства та дрібного хуліганства полягає лише в ступені суспільної небезпеки та в певних елементах об`єктивної сторони таких правопорушень, натомість суб`єктивна сторона вказаних правопорушень однакова, в тому числі і мотив вчинення протиправного діяння.

Крім того, диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає ряд самостійних складів дрібного хуліганства: нецензурна лайка в громадському місці; образливе чіпляння до громадян; інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, як вказувалось вище, саме протоколом про адміністративне правопорушення визначається суть правопорушення та саме протокол є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується саме образливе чіпляння до потерпілої із застосуванням нецензурних висловів, натомість з досліджених доказів встановлено, що, окрім вказаних вище мотивів діяння ОСОБА_1 , нецензурні висловлювання відносно потерпілої вона здійснила після того, як потерпіла почала ставити їй питання, пов`язані з її попередньої роботою та в ході вказаної сварки сторони перейшли на особистості, тому в даному випадку не встановлені ознаки саме чіпляння ОСОБА_1 до потерпілої, як це передбачено диспозицією ст. 173 КУпАП.

Сам по собі факт образ потерпілої без встановлення перелічених вище обов`язкових елементів складу правопорушення не може бути достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, при цьому, як слідує з наказу №22-а/г від 02.09.2021 року, за допущену на робочому місці поведінку ОСОБА_1 понесла дисциплінарну відповідальність.

Із комплексу наведених вище обставин та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у зв`язку недоведеністю в її діях хуліганського мотиву та умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, слідує те, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та ст. 173 КУпАП, керуючись ст.ст. 247,252,280,283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складений 15.11.2021 року.

СУДДЯ: