ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/9334/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Дарницького управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 459389, ОСОБА_1 , 23.09.2021 близько 13 год. 00 хв., знаходячись за адресою АДРЕСА_1 вчинив сімейну сварку з матір`ю, в ході якої провокував на конфлікт, чим своїми діями вчинив психологічне насильство в сім`ї, тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та зазначив, що проживає у квартирі зі своєю співмешканкою, матір`ю та рідним братом. 23.09.2021 через хворобу він залишився працювати вдома. Коли він спілкувався по телефону з керівником, у його кімнату зайшов брат та покликав його. Знаходячись на кухні, брат його звинуватив у тому, що він навмисно розлив у холодильнику компот. Заперечивши вказане, він попросив брата не чіпати його холодильник та для уникнення конфлікту пішов до себе в кімнату. Не визнав викладені у заяві потерпілої обставини в повному обсязі зазначивши, що сварка відбулася виключно між ним та його братом ОСОБА_2 . В бік матері він образливих слів не казав, та не штовхав її. Також пояснив, що матір його неодноразово провокувала на конфлікти, при цьому раніше він думав, що це пов`язано зі станом здоров`я матері, проте згодом, він зрозумів, що мати провокує конфлікти, для того, щоб змусити його знятися з реєстрації місця проживання та залишити квартиру.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 - адвокат Крепель О.Ю. заявив клопотання про витребування доказів у Дарницького УП ГУ НП в м. Києві, долучення відеозаписів, що зафіксовані технічними приладами, що мають функцію відео зйомки та були встановлені в квартирі АДРЕСА_2 , допит свідків та про відеофіксацію судового засідання.

За результатами обговорення вказаних клопотань, суддею було задоволено клопотання про допит свідка ОСОБА_3 , в задоволенні інших клопотаннях було відмовлено, через їх необгрунтованість.

В подальшому, захисник ОСОБА_1 - адвокат Крепель О.Ю. відкликав своє клопотання про виклик свідка ОСОБА_3 .

Потерпіла ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що у 2016 році їй було проведено оперативне втручання на головному мозку. З цього часу відносини в сім`ї стали напруженими. ОСОБА_1 разом зі своєю співмешканкою чинять їй перешкоди у користуванні квартирою, викидають її речі, вчиняють сварки. У зв`язку з цим, вона неодноразово зверталася до правоохоронних органів. Два місяці тому її молодший син, ОСОБА_2 переїхав жити до неї, оскільки ОСОБА_1 закривав її у кімнаті, штовхав, що могло спричинити їй шкоди. Щодо події, яка мала місце 23.09.2021 пояснила, що між двома її синами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбулася сварка, з приводу того, що в її холодильнику був розлитий компот, а холодильник був розміщений біля стіни таким чином, що перешкоджало його відкриттю. Під час сварки її син ОСОБА_1 кричав на ОСОБА_2 , їй сказав, щоб вона йшла в свою «конуру», що спричинило їй психологічного болю та змусило викликати працівників поліції.

Представник ОСОБА_4 - адвокат Чепенко О.О. підтримала пояснення потерпілої та просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали, надані до суду, суддя приходить до наступного.

Згідно зі ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст.252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , 23.09.2021 близько 13 год. 00 хв., знаходячись за адресою АДРЕСА_1 вчинив сімейну сварку з матір`ю, в ході якої провокував на конфлікт, чим своїми діями вчинив психологічне насильство в сім`ї, тобто правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно з диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто, умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких із зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної або психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ч.1 ст.173-2 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила домашнє насильство.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч.1 ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, домашнє насильство, яке утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, підпадають лише такі діяння, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняється шкода фізичному або психологічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, які саме дії ОСОБА_1 свідчать про застосування до ОСОБА_4 психологічного насильства, які спричинили, чи могли б спричинити шкоду фізичному або психологічному здоров`ю потерпілої.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Забезпечення доведеності вини є складовою частиною однієї із засад кримінального провадження відповідно до п.10 ч.1 ст.7, ст. 17 КПК України та однією із засад судочинства відповідно до п.2 ч.1 ст.129 Конституції України.

Згідно зі ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суддею встановлено, що 23.09.2021 відбулася сварка між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на побутовому підґрунті, свідком якої була ОСОБА_4 .

23.09.2021 потерпілою ОСОБА_4 було подану заяву до начальника Дарницького УП ГУ НП В м. Києві, в якій остання вказує на те, що ОСОБА_1 вчиняє по відношенню до неї психологічне та економічне насильство.

При цьому у судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував вказане, та посилався на те, що саме мати провокує конфлікти, у зв`язку з чим ним також подано заяву до поліції.

Аналізуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що у справі відсутні належні та достовірні докази вчинення ОСОБА_1 психологічного насильства відносно своєї матері.

Наявні в матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення та пояснення потерпілої не є достатніми доказами винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до виписаних у статтях 252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою на те особою, про вчинення діяння (діянь), яке (які) містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час і суть адміністративного правопорушення.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Згідно з ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З урахуванням наведених норм права, враховуючи встановлені фактичні обставини справи, пояснення учасників справи, які були надані під час розгляду справи, у сукупності з іншими дослідженими при розгляді справи доказами, суддя приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а почате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку із викладеним, суддя вважає необхідним закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі ст. 62 Конституції України, керуючись ст.ст. 188-28, 245, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 283, п. 3. ч. 1 ст. 284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 173-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено або потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Суддя Ю.С.Мицик