14.05.2021 Єдиний унікальний № 371/1126/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м. Миронівка

ЄУН 371/1126/20

Провадження № 3/371/122/21

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, порушену відносно ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ,

за ст. 212-3 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відносно ОСОБА_1 20 листопада 2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 212-3 ч. 1 КУпАП.

За змістом протоколу, до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини надійшла скарга ОСОБА_2 щодо ймовірного порушення його права на доступ до публічної інформації.

ОСОБА_3 , на підставі Закону України «Про доступ до публічної інформації», звернувся до Олександрівської сільської ради із запитом від 13 січня 2020 року щодо надання інформації з окремих питань, які стосуються виділення йому земельної ділянки у натурі, як власнику земельної частки (паю) за рішенням суду.

У відповідь, листом № 73 від 10 лютого 2020 року, за підписом голови сільської ради заявнику надано відповідь, його повідомлено про неможливість виділення земельної ділянки з огляду на відсутність в межах населеного пункту села Олександрівка земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», документом, що посвідчує право на земельну частку (пай) є, зокрема, рішення суду про визнання права на земельну частку (пай).

Сільські, селищні, міські ради в межах їх повноважень щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості): розглядають заяви власників земельних часток (паїв) щодо виділення їм в натурі (на місцевості) земельних ділянок; приймають рішення щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості); уточняють списки осіб, які мають право на земельну частку (пай); уточняють місце розташування, межі і площі сільськогосподарських угідь, які підлягають розподілу між власниками земельних часток (паїв); укладають із землевпорядними організаціями договори на виконання робіт із землеустрою щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) та виготовлення відповідної документації із землеустрою, якщо такі роботи виконуються за рахунок місцевого бюджету; сприяють в укладанні договорів на виконання землевпорядними організаціями робіт із землеустрою щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості), якщо такі роботи виконуються за рахунок осіб, які мають право на земельну частку (пай), або за рахунок коштів підприємств, установ та організацій, що орендують земельні частки (паї), проектів технічної допомоги тощо; надають землевпорядним організаціям уточнені списки осіб, які мають право на земельну частку (пай); розглядають та погоджують проекти землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв); організовують проведення розподілу земельних ділянок між особами, які мають право на виділення їм земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) та земель, що залишилися у колективній власності, в порядку, визначеному цим Законом; оформляють матеріали обміну земельними частками (паями), проведеного за бажанням їх власників до моменту державної реєстрації права власності на земельну ділянку (стаття 5 вказаного Закону).

Розподіл земельних ділянок у межах одного сільськогосподарського підприємства між власниками земельних часток (паїв), які подали заяви про зиділення належних їм земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості), проводиться відповідною сільською, селищною, міською радою за місцем розташування земельних ділянок на зборах власників земельних часток (паїв) згідно з проектом землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) частина перша статті 9 цього Закону).

За інформацією Головного управління Держгеокадастру у Київській області, на території Олександрівської сільської ради обліковується 191,4437 га земель запасу, які не надані у власність або постійне користування.

Згідно зі ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, в тому числі, надання відомостей з Державного земельного кадастру відповідно до закону.

Частиною 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Згідно з пунктами 3 та 4 ч. 3 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», секретар сільської, селищної, міської ради організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» та інших законів; забезпечує своєчасне доведення рішень ради до виконавців і населення, організує контроль за їх виконанням, забезпечує оприлюднення рішень ради відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації», забезпечує офіційне оприлюднення рішень ради, які відповідно до закону є регуляторними актами, а також документів, підготовлених у процесі здійснення радою регуляторної діяльності, та інформації про здійснення радою регуляторної діяльності.

Відповідно до пунктів 1, 2, 5, 6, 7, 10 ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; вносить на розгляд ради пропозиції про кількісний і персональний склад виконавчого комітету відповідної ради; вносить на розгляд ради пропозиції щодо структури виконавчих органів ради, апарату ради та її виконавчого комітету, їх штатів, встановлених відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та і - організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім керівників дошкільних, загальноосвітніх .та позашкільних навчальних закладів.

На підставі ч. 5 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

ОСОБА_1 , займаючи посаду сільського голови Олександрівської сільської ради Миронівського району Київської області, порушила вимоги Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки на звернення ОСОБА_2 про надання інформації з окремих питань, які стосуються виділення йому земельної ділянки в натурі, як власнику земельної частки (паю), за рішенням суду, надала недостовірну інформацію.

У діях сільського голови ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-3 ч. 1 КУпАП, зокрема, необгрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом та надання неповної інформації.

Протокол про адміністративне правопорушення складено заступником начальника відділу регіонального представництва в північних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Постановою судді Миронівського районного суду Київської області Гаврищука А.В. від 3 грудня 2020 року матеріали справи про адміністративне правопорушення було повернено до Секратаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини для доопрацювання.

Підставами для повернення протоколу про адміністративне правопорушення для належного оформлення в постанові зазначено, що при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У протоколі від 20 листопада 2020 року, складеному відносно ОСОБА_1 відсутній підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, такій особі не були роз`яснені її права, визначені ст. 63 Конституцією України та ст. 268 КУпАП.

Нормами діючого КУпАП чітко визначено в яких випадках протокол є належно оформленим, зокрема він має бути підписаний особою, яка притягається до відповідальності або якщо він в присутності свідків відмовився від підпису.

Всупереч ст. 256 КУпАП, протокол не підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також відсутній підпис ОСОБА_1 у відповідній графі протоколу щодо її відмови від підпису, в присутності свідків.

В матеріалах справи відсутні підтвердження того, що ОСОБА_1 особисто була обізнана про її виклик для складання протоколу про адміністративне правопорушення (в матеріалах справи наявне повідомлення, яке адресоване голові Олександрівської сільської ради ОСОБА_4 ).

В протоколі про адміністративне правопорушення не вказані відомості про особу ОСОБА_1 , зокрема: дата народження, місце проживання та контактний номер телефону. Вказана інформація не є обов`язковою, однак вона сприятиме виклику особи в судове засідання.

До протоколу про адміністративне правопорушення додані копії письмових доказів, вірність яких не засвідчена.

На виконання вимог постанови судді від 3 грудня 2020 року, регіональним представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у місті Києві та Київській області подано додаток до адміністративного матеріалу від 20 листопада 2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальностіза ст. 212-3 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У ваказаному додатку зазначено, що викладені в постанові суду від 3 грудня 2020 року причини повернення на доопрацювання матеріали прийняті до уваги та в межах наданих повноважень доопрацьовано.

З посиланням на пояснення ОСОБА_1 , зазначено відомості щодо неї; зазначено про наявність друкарської помилки у зазначенні місця складання протоколу, наявність помилки щодо особи сільського голови у повідомленні, яке адресоване голові Олександрівської сільської ради ОСОБА_4 .

20 листопада 2020 року до голови Олександрівської сільської ради за вих. № 10252.2/20-7660.3/20/20/43 направлено інформацію про те, що 20 листопада 2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення за статтею 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з порушенням окремих положень Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до пункту 2.11 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Уповноваженого від 16 лютого 2015 року № 3/02-15, уповноважена особа має право запрошувати особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення, а також інших осіб для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, що перевіряються у справі. У зв`язку з цим, листом від 11 листопада 2020 року № 31353.4/0- 10852.3/20/43, проінформовано про те, що 20 листопада 2020 року о 15.00 будуть розглядатись матеріали провадження про адміністративне правопорушення за статтею 212-3 КУпАП.

У зазначений день до Секретаріату Уповноваженого ОСОБА_1 не прибула, клопотання про відкладення розгляду матеріалів провадження не надходило.

На підставі пункту 8-1 ч. 1 ст. 255 КУпАП, абзацу третього пункту 2.13 згаданого Порядку до голови Олександрівської сільської ради, було направлено другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення з додатками, складений 20 листопада 2020 року за ст. 212-3 КУпАП.

Зміст статті 63 Конституції України та права і обов`язки, передбачені статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ОСОБА_1 могло б бути роз`яснено у протоколі про адміністративне правопорушення від 20 листопада 2020 року, однак остання не з`явилася.

Згідно з висновками Апеляційного суду міста Києва, викладеними в постанові від 05 грудня 2016 року у справі № 33/796/1244/2016, права, визначені ст. 268 КУпАП, можуть бути належним чином реалізовані особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, під час судового розгляду справи.

Відповідно, ОСОБА_1 не позбавлена можливості ознайомитись з протоколом, скористатись своїм правом на захист та надання зауважень щодо змісту протоколу під час відповідного судового розгляду.

В судовому засіданні, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала, вказала, що факт надання недостовірної інформації на звернення особи не мав місця. На звернення надала достовірну інформацію, не повідомляла, що інформація має обмежений доступ.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення порушено її право на захист, протокол про адміністративне правопорушення вона не підписувала та про його складання їй не повідомляли. Просила закрити провадження у справі.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За обставинами справи про адміністративне правопорушення, викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 , на підставі Закону України «Про доступ до публічної інформації», звернувся до Олександрівської сільської ради із запитом від 13 січня 2020 року щодо надання інформації з окремих питань, які стосуються виділення йому земельної ділянки у натурі, як власнику земельної частки (паю) за рішенням суду.

Зі змісту звернення від 13 січня 2020 року вбачається, що ОСОБА_3 звернувся до Олександрівської сільської ради із заявою, в якій просив винести на сесію вказаної ради питання про надання йому дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі згідно набутого права на земельну часту (пай) розміром 2,5 в умовних кадастрових гектарах.

У вказаній заяві заявник також просив надати викопіювання з карти розпаювання АТ «Жовтень» (часткове відтворення, на якому міститься земельна ділянка № НОМЕР_2 ) із зазначенням номеру поля.

Листом № 73 від 10 лютого 2020 року, за підписом голови сільської ради, заявника повідомлено про неможливість виділення земельної частку (паю) в натурі, з огляду на відсутність в межах населеного пункту села Олександрівка земельних ділянок. призначених для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Рекомендовано звернутися із порушеним питанням до Головного управління Держгеокадастру в Київській області.

З огляду на зміст звернення заявника, його прохання винести на сесію вказаної ради питання про надання йому дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі згідно набутого права на земельну частку (пай) не може бути розцінена як запит на надання інформації з окремих питань, які стосуються виділення йому земельної ділянки у натурі, як власнику земельної частки (паю) за рішенням суду. Вимога про надання викопіювання з карти розпаювання АТ «Жовтень» є запитом про надання публічної інформації.

Розпорядником інформації не надано повної інформації на запит, оскільки не надано запитуваного документу у виді викопіювання з карти розпаювання АТ «Жовтень», не повідомлено про його відсутність, в разі відсутності такого документа.

У разі порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації», а саме: необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації, настає відповідальність за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 213-3 ч. 1 КУпАП, відповідальність за якою настає за неоприлюднення інформації, обов`язкове оприлюднення якої передбачено законами України «Про доступ до публічної інформації», «Про оцінку впливу на довкілля», «Про засади моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів», «Про особливості доступу до інформації у сферах постачання електричної енергії, природного газу, теплопостачання, централізованого постачання гарячої води, централізованого питного водопостачання та водовідведення», «Про доступ до архівів репресивних органів комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років», «Про відкритість використання публічних коштів» та «Про запобігання корупції».

Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок. Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: обєкт, обєктивна сторона, субєкт і субєктивна сторона.

В діях ОСОБА_1 відсутні ознаки, що характеризують обєктивну сторону складу адміністративного правопорушення, встановленого ст. 213-3 ч. 1 КУпАП.

За змістом складеного протоколу, в діях ОСОБА_1 наявні ознаки обєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, встановленого частиною 2 вказаної статті.

Суть правопорушення у протоколі викладено суперечливо: надання недостовірної інформації, необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом та неповне надання інформації.

Протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, до якого висуваються певні вимоги щодо змісту, порядку його складання, оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення.

Згідно з п. 2.3. розділу 2 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Уповноваженого від 16 лютого 2015 року № 3/02-15 (далі- Порядок), у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата i місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків i потерпілих, якщо вони є; наявність або відсутність пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до п. 2.5. Порядку, особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, має бути ознайомлена з її правами i обов`язками, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтею 63 Конституції України, про що зазначається у протоколі.

Пунктом 2.6. передбачено, що особі, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати письмове пояснення та зауваження по суті вчиненого правопорушення. Пояснення та зауваження або включаються до протоколу, або додаються до протоколу окремо. У разі відмови особи, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від надання пояснень та зауважень по суті вчиненого правопорушення, уповноважена особа вносить до нього відповідний запис.

За змістом п. 2.8. Порядку, п ротокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках. Другий примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. Ознайомлювати з протоколом особу, щодо якої складено такий протокол, можуть уповноважені особи та регіональні координатори із зв`язків з громадськістю Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

У разі, якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, відмовляється від ознайомлення з таким протоколом, або в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу уповноважена особа, що складає протокол, робить про це відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом уповноваженої особи (п. 2.9. Порядку).

Пунктом 2.10. Порядку встановлено, що у разі, якщо ознайомлення з протоколом проводить регіональний координатор, а особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, відмовляється від ознайомлення з таким протоколом, або в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу, то регіональний координатор складає про це акт i надсилає його уповноваженій особі, що склала протокол. На підставі вказаного акту уповноважена особа, що склала протокол, робить відповідний запис у протоколі, який засвідчується її підписом.

Згідно з п. 2.11. Порядку, уповноважена особа або регіональний координатор має право запрошувати особу, що притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення, а також інших осіб для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, що перевіряються у справі.

Відповідно до п. 2.12. Порядку, протокол підписується особою, яка його склала, i особою, яка притягується до адмiнiстративної вiдповiдальностi. При наявності свiдкiв протокол може бути підписано також i цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адмiнiстративної вiдповiдальностi, вiд підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної вiдповiдальностi, має право викласти мотиви свого відмовлення вiд його підписання, які додаються до протоколу.

Другий примірник складеного протоколу та копії інших матеріалів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, рекомендованим листом із зворотним повідомленням про вручення та з описом вкладення протягом 10 календарних днів разом iз супровідним листом в конверті з позначкою "особисто" направляються особі, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, у разі якщо вказана особа:

- відмовляється від отримання другого примірника протоколу;

- не з`являється для ознайомлення з протоколом.

Вiдмiткою про вручення другого примірника протоколу про адмiнiстративне правопорушення у цьому випадку є підпис на зворотному повідомленні про вручення, датою вручення є дата, зазначена на цьому повідомленні.

Такі правила встановлені п. 2.13 наведного Порядку.

Встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не підписувала. Відсутні відомості, які підтверджують ті обставини, що ОСОБА_1 , як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, була обізнана з фактом його складення.

Положеннями ст.ст. 254, 256 КУпАП та наведеного Порядку не передбачено складання протоколу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та неповідомлення особи про його складення.

В разі відмови особи, яка притягається до відповідальності, від ознайомлення з таким протоколом, або якщо в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу, чи відмови від підписання протоколу, в ньому робиться відповідний запис, який засвідчується підписом уповноваженої особи.

Такі записи у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 , відсутні.

Уповноважена особа або регіональний координатор має право запрошувати особу, що притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення,

Протокол містить запис про те, що ОСОБА_1 не з`явилась до уповноваженої особи для надання пояснень.

Поряд з цим, до протоколу додані пояснення ОСОБА_1 від 30 вересня 2020 року, що вказує на ту обставину, що вона прибувала на виклик до уповноваженої особи.

Додані до протоколу письмові докази містять відомості про те, що до уповноваженої особи листами без номера та дати на 8 жовтня 2020 року та 20 листопада 2020 року для надання пояснень викликався голова Олекесандрівської сільської ради ОСОБА_5 , що обґрунтовано помилкою у написанні імені особи сільського голови.

Відомості, які підтверджують ті обставини, що вказані листи були отримані сільським головою Олександрівської сільської ради, відсутні.

Матеріали справи не містять відомостей, які підтверджують ті обставини, що ОСОБА_1 викликалася до уповноваженої особи для ознайомлення зі складеним відносно неї протоколом, другий примірник складеного протоколу та копії інших матеріалів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, рекомендованим листом із зворотним повідомленням про вручення та з описом вкладення були направлені особі, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Письмових доказів, які б містили відмітку про вручення другого примірника протоколу про адмiнiстративне правопорушення, до протоколу не додано.

Обовязок доводити вину, як складова презумпції невинуватості, покладається на адміністративний орган та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Суддя зобов`язаний всебічно, повно й об`єктивно досліджувати всі обставини справи і давати їх правильну правову оцінку. Постанова судді про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтована достатніми і незаперечними доказами.

Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд не вправі виходити за межі адміністративного правопорушення, яке зазначене у протоколі про адміністративне правопорушення, не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Недоліки протоколу, порушення порядку його складення та вручення (надіслання) особі, порушення права на захист особи при складенні протоколу позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на ті обставини, що складення протоколу та оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення виконано не належним чином, а зазначені вище недоліки та неповнота не можуть бути усунені при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 213-3 ч. 1 КУпАП, тому справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КупАП.

Враховуючи вказані обставини, керуючись ст.ст. 7, 9, 212-3 ч. 1, 241, 245, 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно ОСОБА_1 за ст. 212-3 ч. 1 КУпАП, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області протягом десятиденного терміну з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя підпис Л.О.Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук