Справа № 127/9558/21
Провадження № 3/127/3001/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" травня 2021 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Шлапак Д.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу поліції № 1 Вінницького РУП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої продавцем в магазині «Маркет плюс», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 164 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 26.03.2021 о 16 год. 25 хв. ОСОБА_1 , яка працює продавцем в магазині «Маркет плюс» по АДРЕСА_2 , реалізувала горілчані вироби марки «Пшенична» за ціною 50 грн., без сертифікату якості заводу виробника. Чим було порушено порядок провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню та тягне за собою відповідальність передбачену ч. 1 ст. 164 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомляла.

В зв`язку з цим на підставі ст. 268 КУпАП, та враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 277 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Юрченко Т.П. зазначив, що провину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення не визнає та протокол складений з порушеннями норм чинного законодавства. Заявив письмове клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення,з підстав викладених в письмовому клопотанні.

Заслухавши пояснення адвоката Юрченка Т.П., дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП України, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи із положеньст. 164 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб`єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері регулювання господарської діяльності. Господарська діяльність - будь-яка діяльність особи, спрямована на отримання доходу в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах, у разі коли безпосередня участь такої особи в організації такої діяльності є регулярною, постійною та суттєвою. Підприємницькою може вважатись лише діяльність з виробництва продукції, виконання робіт, надання послуг і зайняття торгівлею з метою одержання прибутку.

Однак матеріали справи не містять точних обставин вчинення адміністративного правопорушення, а саме не розкрита об`єктивна сторона правопорушення, яким чином особа здійснювала господарську діяльність, де, кому та коли надавала послуги. Крім того, відсутня інформація про системність, регулярність та тривалість діяльності особи на яку складено протокол, отримання від такої діяльності прибутку.

Також, матеріали справи не містять матеріалів чи доказів, що підвереджують факт вчинення ОСОБА_1 адмінправопорушення.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення, як підстава для притягнення особи до відповідальності є один із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та надані докази, оскільки складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, суд приходить до висновку, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей, документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

Згідно з вимогами ст.ст. 245, 252 КУпАП під час провадження у справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Крім того, у КУпАП визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту як протоколу про адміністративне правопорушення, так і рішення, що постановляється в конкретній справі. У вищевказаних процесуальних документах, зокрема, необхідно викласти всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, і обгрунтувати наявність складу правопорушення та його кваліфікацію.

Цих вимог закону при складанні протоколу про адміністративне правопорушення у повній мірі виконано не було.

В матеріалах справи взагалі відсутні будь-які докази, що підтверджують факт зайняття ОСОБА_1 будь-якою господарською діяльністю.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України також відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

Так, у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

У рішенні від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Дослідивши матеріали справи, надані докази, оскільки складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, сукупність досліджених судом доказів переконує суд в тому, що викладені в них дані ґрунтуються на бездоказових припущеннях представників контролюючих органів.

Крім того, в порушення вимог ст. 265 КУпАП особою яка складала протокол не було вилучено гроші, одержані внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, що в свою чергу робить неможливим виконання постанови в частині конфіскації грошей.

Таким чином, оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 164 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33, 164, 221, ст. 247, 265, 283, 284 КУпАП суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП закрити, за відсутністю подіїта складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Вінницького апеляційного суду через Вінницький міський суд Вінницької області.

Суддя: