Провадження №3/760/189/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., за участю секретаря Омелько Г.Т., представника Київської митниці Держмитслужби Келеберденко В.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника особи, що притягається до адміністративної відповідальності Баховського М.Д., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Ніжин, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 13.01.2017, орган, що видав 3202, за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

07.10.2020 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України.

Зі змісту протоколу про порушення митних правил № 1453/10000/20 від 30.08.2020 вбачається, що 30.08.2020 року о 14 год. 45 хв. для проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» поступив громадянин України ОСОБА_1 , що прибув до України з Франції, м. Париж, авіарейсом НОМЕР_2 , авіакомпанії «AIRFRANCE». Для проходження митного контролю громадянин України ОСОБА_1 своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення.

При перетині пасажиром «зеленої лінії» в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці було проведено усне опитування громадянина України ОСОБА_1 . На запитання співробітників митниці громадянин України ОСОБА_1 повідомив, що переміщує через митний кордон України близько 15000 доларів США. Після проведенння опитування громадянину України ОСОБА_1 було запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці. Громадянином було видано готівку в розмірі 11807 доларів США, 2000 євро, 450 фунтів стерлінгів, що знаходились в одному з відділень чоловічої сумки пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_1 , вся валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачена наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

З виявленої суми готівки, громадянину України ОСОБА_1 було пропущено 11 807 доларів США. За протоколом про порушення митних правил у громадянина України ОСОБА_1 було вилучено 2000 євро, 450 фунтів стерлінгів.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Митний орган вказує, що в діях громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» наявні ознаки порушення митних правил, передбачені ст. 471 МК України

Таким чином, митний орган вважає, що зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_1 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Представник Київської міської митниці ДФС у судовому засіданні вимоги по складеному протоколу № 1453/10000/20 від 30.08.2020 підтримав в повному обсязі та просив притягнути громадянина України ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, посилаючись на те, що матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів на підтвердження порушення митних правил з боку останнього.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, громадянин ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав, представник ОСОБА_1 просив не застосовувати конфіскацію при накладенні адміністративного стягнення та повернути ОСОБА_1 кошти, вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил. На підтвердження законності походження коштів суду будо надано виписки по банківському рахунку, з яких вбачається, що на його банківський рахунок у період з 01 грудня 2014 року по 31 травня 2017 року надійшли грошові кошти.

Суддя, заслухавши представника митного органу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 30.08.2020 відповідальною особою органу доходів і зборів - державним інспектором відділу митного оформлення № 4 митного поста «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці Держмитслужби Моргіним Андрієм Олеговичем було складено протокол про порушення митних правил №1453/10000/20 громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Ніжин, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 13.01.2017, орган, що видав 3202, за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України.

Як вбачається з протоколу, 30.08.2020 року о 14 год. 45 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який прилетів до України з Франції, м. Париж, авіарейсом НОМЕР_2 , авіакомпанії «AIRFRANCE», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує в еквіваленті 9999 євро.

Зі змісту наявного в матеріалах справи протоколу опитування вбачається, що у громадянина України ОСОБА_1 при проходженні митного огляду, в одному з відділень чоловічої сумки пасажира (ручна поклажа), виявлено без ознак приховування готівкові кошти у розмірі розмірі 11807 доларів США, 2000 євро, 450 фунтів стерлінгів. Відповідно до вказаного протоколу ОСОБА_1 не був впевнений, що сума готівки, яку він перевозив підлягає письмовому декларуванню.

Таким чином встановлено, що громадянин України ОСОБА_1 митної декларації не заповнив, з приводу декларування готівкових коштів до інспекторів митниці не звертався, довідок з банку про зняття валютних коштів з власного рахунку не надавав, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через "зелений коридор" чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, або таких, що підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження. Будь-які документи на переміщення готівкових коштів через митний кордон України у пасажира при перетині зони митного контролю були відсутні.

Митний орган посилається на те, що своїми діями пасажир ОСОБА_1 порушив встановлений Митним кодексом України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме, обравши формою проходження митного контролю - проходження через "зелений коридор", переміщуючи товари, що підлягають письмовому декларуванню та на які законодавством України встановлені обмеження щодо переміщення через митний кордон України.

Статтею 471 МК України передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Постановою Правління Національного Банку України від 27 травня 2008 року № 148 «Про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України» встановлено, що фізична особа - резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах), виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10000 євро.

Згідно з положеннями Митного кодексу в Україні запроваджена двоканальна система митного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України («зелений» та «червоний» коридори).

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Порядок декларування товарів, щодо яких є заборона або обмеження у ввезенні/вивезені через кордон України, у доступній та зрозумілій формі роз`яснюється на численних дошках інформації та електронних інформаційних табло, розташованих в різних приміщеннях на території будівлі аеропорту.

З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 добровільно обрав «зелений коридор» проходу через митний контроль, перетнувши при цьому білу лінію, що засвідчує кінець «зеленого коридору», яка позначена також інформаційною вивіскою із попередженням про настання відповідальності за порушення митних правил в разі її перетину.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення повністю підтверджується матеріалами справи, зокрема протоколом про порушення митних правил, актом про проведення (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.

Оскільки, ОСОБА_1 своїми діями обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів, на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження, то, таким чином, остання, переміщуючи через зону спрощеного митного контролю суму, що перевищує 10000 Євро, вчинила дії, які мають ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачено ст. 471 МК України.

З огляду на наведене, в діях громадянина України, ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України.

Таким чином, враховуючи, що безпосереднім предметом правопорушення митних правил є товар (грошові кошти), переміщення якого через митний кордон України є обмеженим, суд вважає за необхідне застосувати до громадянина України ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 465 МК України конфіскація як адміністративне стягнення за порушення митних правил полягає у примусовому вилученні товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, і безоплатній передачі їх у власність держави. При цьому моторні транспортні засоби та несамохідні транспортні засоби, що буксируються ними, розглядаються як самостійні об`єкти конфіскації.

Із матеріалів справи вбачається, що грошові кошти є власністю ОСОБА_1 , приховувати їх наявність він намір не мав, від сплати податків не ухилявся.

З огляду на викладене суддя бере до уваги доводи особи, що притягується до адміністративної відповідальності, що вилучені митним органом готівкові кошти були зароблені ним законним шляхом.

Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суд враховує, зазначені в поясненнях правопорушником обставини.

При цьому, обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено, при прийнятті рішення суд враховує те, що в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд використовує Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст.1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці зазначає, що втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися на підставі закону, під яким розуміється нормативно-правовий акт, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норми.

Прикладом такої практики є рішення в справах «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року та «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Ісмаїлов проти РФ» від 06 листопада 2008 року.

Крім того, в рішенні від 11.07.2019 року в справі «Садоча проти України» Європейський суд зазначив, що конфіскація законно придбаних коштів заявника має індивідуальний та надмірний тягар і є непропорційною вчиненому правопорушенню мірою, а отже, порушенням статтю 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Судом встановлено законність походження коштів, що переміщувались гр.. ОСОБА_1 , що підтверджується наявними в матеріалах справи виписками по банківському рахунку, з яких вбачається, що на його банківський рахунок у період з 01 грудня 2014 року по 31 травня 2017 року нараховано грошові кошти.

Дли вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмета правопорушення, чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Суддя доходить висновку, що звільнення порушника від додаткового адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошові кошти) для власного використання (оплата проживання, харчування, лікування), і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом можу бути законно переміщений через митний кордон України за умов письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет правопорушення не було письмово задекларовано порушником, і жадних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків, у вигляді несплати митних платежів.

Суддя вважає, що застосування адміністративного стягнення в вигляді штрафу є достатнім покаранням та відповідає принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини, передбачених с.1 Протоколу до Конвенції.

Таким чином, враховуючи, що невнесення громадянином України ОСОБА_1 відомостей до митної декларації жодним чином не заподіює матеріальної шкоди державі, враховуючи принцип фундаментальних прав окремої людини та встановлення суддею законності походження коштів, суддя вважає, що підстав для застосування додаткового покарання, яке вказане в санкції ст. 471 МК України, а саме: конфіскації вилученої валюти, у суду відсутні.

Висновки суду у даній справі підтверджуються практикою Європейського суду з прав людини, а саме рішеннями у справах «Садоха до України», «Габріч проти Хорватії», «Ісмайлов проти Росії», «Танасов проти Румунії».

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 471, 527-529 Митного кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у порушенні митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 471 Митного кодексу України.

Накласти на ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Ніжин, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 13.01.2017; орган, що видав 3202) адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.

Реквізити для зарахування до Державного бюджету коштів по сплаті штрафу за порушення митних правил: отримувач: Управління Державної казначейської служби України у Солом`янському районі; ; МФО: 899998; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); р/р № UA5026010; призначення платежу: протокол про порушення митних правил № 1453/10000/20 від 30.08.2020 р., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , постанова суду від 12.02.2021.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 13.01.2017; орган, що видав 3202) на користь держави судовий збір у розмірі 420.40 грн. на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101; код отримувача (), Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО 899998); р/р № UA5026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил № 1372/10000/20 від 14.08.2020 грошові кошти в сумі 1265 доларів США повернути ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , НОМЕР_3 ).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: І. А. Усатова