Справа № 713/781/21
Провадження №3/713/438/21
ПОСТАНОВА

іменем України

06.05.2021 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Андрюк О.Д., з участю захисника Ткач В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючої, за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серія АПР18 №740846 від 09.03.2021 року за ст.173 КУпАП складеного ДОП Вижницького РВП Юзковим В.В. відносно ОСОБА_1 , вбачається, що остання 09.03.2021 року о 16-00 год., перебуваючи в адміністративній будівлі Вижницької РДА в м.Вижниця по вул.Українська, 88, Чернівецької області, лаялась та поводилась агресивно в присутності перехожих, на зауваження не реагувала, продовжувала свої протиправні дії, чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, показала, що 09.03.2021 року проходила біля Вижницької РДА, та захотіла у вбиральню, має проблеми зі здоров`ям та бувають випадки коли їй необхідно відразу відвідати вбиральню. Зайшовши до приміщення Вижницької РДА запитала у чергової чи можна скористуватись вбиральнею, однак їй було відмовлено в грубій формі. На її прохання не реагували, натомість почали грубити, казати, іти на двір. Її така поведінка чергової образила та принизила. Після принижень, їй все ж таки повідомили, що туалет знаходиться на третьому поверсі. Оскільки її така поведінка обурила, то відвідавши вбиральню, вирішила піти і повідомити голову Вижницької РДА ОСОБА_2 про те, що їй нагрубили і працівники не дозволяють їй та іншим громадянам користуватися вбиральнею. Зайшла в приймальну, там нікого не було. Зайшла в кабінет до голови, там було троє осіб та всі без масок. Коли зайшла то повідомила ОСОБА_2 про ситуацію, яка виникла з черговим. На що ОСОБА_2 також почав їй грубити та виганяти з кабінету, сказав, що на території України карантин червона зона, доступ обмежений. Вона взяла телефон та почала здійснювати відеозйомку. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підійшли до неї, схопили та насильно почали виштовхувати з кабінету. При цьому ОСОБА_2 кричав та вів себе агресивно. У приймальній залишила пакет, який хотіла забрати. Зайшовши у приймальну, висловила своє обурення стосовно їхніх дій. У руках тримала телефон та гаманець, а ОСОБА_3 схопив її, забрали телефон. У гаманці був другий телефон, по якому викликала працівників поліції. Зазначила, що перехожих громадян не було, не «лаялась», нецензурною лайкою не висловлювалась, громадський порядок та спокій громадян не порушувала. Законно знаходилась в приміщенні органу влади. Категорично заперечила вчинення дрібного хуліганства. Просила закрити справу за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні адвокат Ткач В.В. підтримала заперечення, де зазначила, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 о 16 год. 30 хв. зайшла на прийом до голови адміністрації з проханням допомогти розібратися, чому працівниця адміністрації з нею так поступила. Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. З матеріалів справи вбачається, що конфлікт відбувся у приміщенні кабінету голови Вижницької РДА, що не є громадським місцем. Будь-які інші докази, які б вказували на посягання громадського порядку та спокою громадян при вчиненні правопорушення, в матеріалах відсутні. Просила справу відносно ОСОБА_1 провадженням закрити, в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 показав, що 09.03.2021 року біля 16-00 год. почули, що з криком зайшла ОСОБА_1 та питала, де знаходиться вбиральня. У нього в кабінеті знаходяться монітори, які транслюють вхід в приміщення Вижницької РДА. Бачив, що ОСОБА_1 зайшла та вела себе агресивно з черговою. Оскільки в Україні карантин, в Чернівецькій області на той час була червона зона, то існують обмеження щодо прийому громадян. На той час він проводив робочу нараду, ОСОБА_1 увірвалась до його кабінету, зірвала робочий процес, почала кричати чому її впускають в туалет. Він сказав, де знаходиться вбиральня. ОСОБА_1 вела себе агресивно, почала кричати, здійснювати відеозйомку. Викликали працівників поліції. Вважає, що була провокація

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 показав, що 09.03.2021 року біля 16-00 год. перебував на нараді у кабінеті голови Вижницької РДА. До кабінету увірвалась жінка та голосно кричала, що її не впускали до внутрішньої вбиральні Вижницької РДА. ОСОБА_2 попросив покинути приміщення. Коли ОСОБА_1 вийшла, то він став у дверях та не пропускав в приймальну, повідомив, що коли приїдуть працівники поліції, то впустить до кабінету. Приїхали працівники поліції та відібрали пояснення. Голова Вижницької РДА роз`яснив ОСОБА_1 про те, що на даний час існують карантинні обмеження. ОСОБА_1 вела себе агресивно. Телефон у ОСОБА_1 не відбирав.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показала, що 09.03.2021 року біля 16-00 год. у кабінеті голови Вижницької РДА відбувалась робоча нарада. Зайшла ОСОБА_1 та повідомила, що її не впускають до службової вбиральні. Почала кричати, вела себе агресивно. ОСОБА_2 не виганяв ОСОБА_1 з кабінету, а роз`яснив про те, що у них карантинні обмеження та попросив вийти з кабінету, оскільки у них проводилась робоча нарада. Працівників поліції викликав ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Суд, заслухавши ОСОБА_1 , адвоката Ткач В.В., потерпілого ОСОБА_2 , свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вказаний протокол не відповідає вимогам ст.256 КУпАП відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, не зазначено якими саме діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок, що є наслідком дрібного хуліганства, наслідком якого є відповідальність за ст.173 КУпАП.

Судом встановлено, що дана подія відбувалась у приміщенні Вижницької РДА ОСОБА_2 у присутності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак вказані обставини в протоколі не відображені. В протоколі про адміністративне правопорушення працівниками поліції зазначено, що ОСОБА_1 лаялась та поводила себе агресивно в присутності перехожих. Відомостей про те, що на місці події перебували інші громадяни до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено.

Судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 не було умислу порушити громадський порядок та роботу Вижницької РДА.

Кожен громадянин має право на свободу вираження поглядів, що гарантується статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки.

Свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1статті 10 Конвенції, є однією з важливих засад демократичного суспільства і базовою умовою прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи.

ОСОБА_1 вину не визнала, зазначила, що громадський порядок та спокій громадян не порушувала, не висловлювалась нецензурною лайкою, як громадянка України з дозволу зайшла в кабінет голови Вижницької РДА ОСОБА_2 для того щоб повідомити про ситуацію, які відбулась з нею при вході у Вижницьку РДА.

ОСОБА_1 долучено витяг з ЄРДР за №0000066 від 26.03.2021 року з даних якого вбачається, 25.03.2021 року до Вижницького РВП надійшла заява ОСОБА_1 про те, що 09.03.2021 року близько 16-00 год. в будівлі Вижницької РДА ОСОБА_3 та ОСОБА_2 забрали в неї мобільний телефон та не повертали. В подальшому даний мобільний телефон марки М1А1 був їй повернутий.

Даючи оцінку поясненням потерпілого та свідків, суд приходить до висновку, що вказані пояснення не є належними доказами в розумінні ст.251 КУпАП, на підставі яких безперечно можливо встановити наявність адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 , а тому судом розцінюються критично та до уваги не беруться.

В ході розгляду справи не встановлено обставин та не підтверджено належними та допустимими доказами, які б свідчили про умисні дії ОСОБА_1 направлені на вчинення дрібного хуліганства, а саме, порушити громадський порядок та спокій громадян.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_1 не представлено.

Вказані факти свідчать про безпідставність та неправомірність складеного протоколу.

Статтею 62 ч.3 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 провадженням закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови..

Суддя: І. А. Кибич