Справа № 473/974/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

"29" квітня 2021 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Миронової О.В., з участю секретаря Туришевої К.В., захисника Вишневського А.А. у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вознесенську, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 ,

- ч.4 ст.121 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

14.03.2021 року уповноваженою особою Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області складено протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 209630 , в якому зафіксовано, що 14.03.2021 року о 18 год 51 хв в м.Вознесенську Миколаївської області по вул. Михайлівська, ОСОБА_1 , керував автомобілем Daewoo Lanos, номерний знак НОМЕР_1 , в якого мало місце технічно несправний стан транспортного засобу, а саме на лобову склі в наявності тріщини та сколи в зоні роботи склоочисників . Дії кваліфіковано за ч. 4 ст. 121 КУпАП з відсилкою до п. 31.4 постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 "Про Правила дорожнього руху" (зі змінами та доповненнями, надалі по тексту - Правила дорожнього руху).

ОСОБА_1 та його захисник в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнали, вказавши, що на автомобілі, яким ОСОБА_1 керував, а саме: на лобовому склі наявне пошкодження тріщина, яка не віднесена до технічної несправності автомобіля, фактично наявність вказаного дефекту скла свідчить про його пошкодження, а не про технічну несправність автомобіля.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Уважно дослідивши наявні докази, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, керуючись завданнями КУпАП за ст. 1, засадами забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення за ст. 7, визначення адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 9, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення за ст. 247 цього Кодексу, суд не вбачає складу адміністративного правопорушення в обставинах, за яких відносно ОСОБА_1 було складено протокол від 06.03.2021, зважаючи на наступне.

Судом установлено, що 14.03.2021 року о 18 год. 51 хв. дійсно ОСОБА_1 керував Daewoo Lanos, номерний знак НОМЕР_1 , на лобовому склі якого міститься тріщина.

За твердженнями ОСОБА_1 та його захисника наявність цієї тріщини жодним чином не впливає на роботу склоочисників, вони справні та працюють належним чином.

Статтею 121 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за порушення водієм правил керування транспортним засобом, правил користування ременями безпеки або мотошоломами.

Частиною 4 ст. 121 КУпАП передбачена відповідальність за повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених ч. 1-3 ст. 121 КУпАП.

Пунктом 31.4 Правил дорожнього руху установлено заборону експлуатації транспортних засобів за наявності певних, передбачених законодавством несправностей і невідповідності вимогам щодо належної роботи гальмівної системи, рульового керування, роботи зовнішніх світлових приладів, склоочисників і склоомивачів вітрового скла, коліс і шин, двигуна, інших елементів конструкції.

Відповідно до п. 31.1 Правил дорожнього руху технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації.

Згідно з п. 31.3 Правил дорожнього руху забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством у разі їх виготовлення або переобладнання з порушенням вимог стандартів, правил і нормативів, що стосуються безпеки дорожнього руху; якщо вони не пройшли обов`язків технічний контроль (для транспортних засобів, що підлягають такому контролю); якщо номерні знаки не відповідають вимогам відповідних стандартів; у разі порушення порядку встановлення і використання спеціальних світлових і звукових сигнальних пристроїв.

Наказом Міністерства інфраструктури України від 26.11.2021 № 710 "Про затвердження Вимог до перевірки конструкції та технічного стану колісного транспортного засобу, методів такої перевірки" затверджено, серед іншого, державний стандарт щодо вимог безпечності технічного стану та методики його контролювання колісних транспортних засобів. Так, у п. 6.8.5 ДСТУ 3649:2010 "Колісні транспортні засоби. Вимоги щодо безпечності технічного стану та методи контролювання" унормовано, що на вітровому склі колісних транспортних засобів не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників.

Разом з тим приписами ДСТУ 3649:2010 такі пошкодження не віднесено до технічної несправності автомобіля.

Додатковий чіткий перелік технічних несправностей та вимог відповідності, у разі настання яких забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством визначено нормами п.п.31.4 ПДР.

У зазначеному переліку також відсутня така обставина, як "тріщина на вітровому склі в зоні роботи склоочисників".

З наведених положень чинного законодавства слід зробити висновок, що у розумінні Правил дорожнього руху тріщина на склі не віднесена до технічної несправності автомобіля, з якою експлуатація автомобіля забороняється. Наявність вказаного дефекту скла свідчить про його пошкодження, а не про технічну несправність автомобіля.

Таким чином, наявність тріщини на вітровому склі в зоні роботи склоочисників, згідно з нормами пунктів 31.1, 31.3, 31.4 Правил дорожнього руху не забороняє його експлуатацію, що в свою чергу, виходячи з диспозиції ст. 121 КУпАП, виключає можливість притягнення водія до адміністративної відповідальності за цією нормою.

Як вказувалося вище, наявна тріщина не перешкоджає задовільному керуванню автомобілем, повноцінному огляду, контролюванню дорожньої обстановки, роботі склоочисників.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 121 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП через невстановлення як події, так і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 121, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.4 ст.121 КУпАП, закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: О.В.Миронова