ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2021 року Провадження № 3/425/527/21

Справа № 425/1051/21

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Коваленка Дениса Сергійовича, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ),

в с т а н о в и в :

До Рубіжанського міського суду Луганської області, 13 квітня 2021 року надійшов протокол серії ГР № 175133 від 01 квітня 2021 року про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом - КУпАП), з матеріалами.

У справі про адміністративне правопорушення на підставі вказаного протоколу з матеріалами, було призначено відкрите судове засідання на 11 травня 2021 року, 14 годину 15 хвилин.

На підставі статті 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, з урахуванням рішення Європейського суду з прав людини «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року (де було розглянуто питання тривалості розгляду справи, але його висновок суд вважає цілком застосовним і до цієї справи), суд проводив розгляд справи ОСОБА_2 за його відсутності, оскільки він як сторона у справі протягом тривалого часу, не вжив жодних заходів аби дізнатись про стан ініційованого проти нього судового провадження, судову повістку не отримував, і до суду не з`явився. Крім того, про те, що справа відносно нього буде розглядатись у Рубіжанському міському суді Луганської області йому було відомо про що свідчить відеозапис з нагрудної камери поліцейського.

Аргументи Держави Україна в поліцейського, який склав протокол, полягали у тому, що 01 квітня 2021 року, о 17 годині 51 хвилин, ОСОБА_1 знаходився біля будинку 127 по вулиці Залізнична в місті Рубіжне, справляв природні потреби, висловлювався нецензурною лайкою в бік поліцейських в присутності інших громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. А за це передбачена адміністративна відповідальність статтею 173 КУпАП.

Оцінка суду.

Положення пункту 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Законодавство України про адміністративні правопорушення складається з Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом - КУпАП) та інших законів України (стаття 2 КУпАП).

І, серед іншого, в силу положень статті 173 КУпАП, адміністративним правопорушенням являється дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Положення частини 1 статті 9 КУпАП передбачають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

З огляду на зміст статті 173 КУпАП, об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, є дії у певній формі, що порушують громадський порядок, спокій громадян.

Однак суду не надано належних, достовірних та допустимих доказів того, що 01 квітня 2021 року, о 17 годині 51 хвилин, ОСОБА_1 знаходився біля будинку АДРЕСА_2 , справляв природні потреби, висловлювався нецензурною лайкою в бік поліцейських в присутності інших громадян.

Суд врахував як докази цієї обставини, складений поліцейським протокол про адміністративне правопорушення (а.с.1), протокол АА № 208064 від 01 квітня 2021 року про адміністративне затримання (а.с. 2), довідку лікаря (а.с. 3), рапорти (а.с. 4,5), але відеозаписом (а.с.7) з нагрудної камери поліцейського, який долучено до матеріалів справи, спростовується той факт, що ОСОБА_3 у визначений у протоколі час та місці порушував спокій громадян шляхом висловлювання нецензурної лайки у присутності громадян, оскільки з відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 , хоча і використовував ненормативну лексику, але такі висловлювання були викликані знервованістю та не були застосовані до конкретної особи. І поруч з ними не було інших громадян. Доказів того, що ОСОБА_3 справляв природні потреби, поліцейським також не надано.

Тож, на підставі встановлених судом обставин місця, часу, обстановки, суд не може погодитись із тим, що у даній конкретній події, яка відбулась 01 квітня 2021 року, ОСОБА_3 порушував громадський порядок і спокій громадян.

Відтак суд констатує, що такої ознаки об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, як порушення саме громадського порядку і спокою громадян, в діянні ОСОБА_2 , поліцейським не доведено.

Самі ж висловлювання ОСОБА_2 у присутності поліцейських, самі по собі, не охоплюється об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Поліцейські - це спеціальні представники держави, які охороняють громадський порядок і спокій громадян. При певних обставинах, нецензурна лайка у бік чи у присутності поліцейських можуть мати склад адміністративного правопорушення, але не того, що передбачене статтею 173 КУпАП.

До того ж суд відзначає, що обов`язковим елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив - задоволення індивідуальної потреби самоствердження. І цей мотив, за загальним правилом, не може виникати у наслідок незгоди з певною діяльністю працівника поліції. Такий мотив повинен виникнути та отримати свій зовнішній прояв у певних діях, які порушують громадський порядок або спокій громадян, до зіткнення з працівником поліції. Тобто, вказаний мотив повинен існувати у конкретної людини та отримати свій зовнішній прояв не у зв`язку із діями представника поліції.

І обставини події, яка відбулась, на думку суду, вказують на те, що дії ОСОБА_2 були наслідком іншого мотиву, а тому суб`єктивна сторона, передбачена статтею 173 КУпАП, в його діянні - відсутня.

Разом з цим суд, у жодному разі не виправдовує вчинок ОСОБА_2 , який містить ознаки порушення норм моралі у демократичному суспільстві. Жоден закон не дає ОСОБА_2 права нецензурно висловлюватись у присутності іншої людини, яка не входить у коло його приватного спілкування.

Але питання кваліфікації такого діяння, тобто визначення того чи повинен ОСОБА_3 понести відповідальність за таке діяння і яку саме (кримінальну чи адміністративну) чи жодну відповідальність - це питання компетенції спеціально уповноважених органів виконавчої влади, у тому числі й Національної поліції (по певних правопорушеннях), але не суду.

Функція і роль суду полягає в іншому. Обов`язок суду (у справах про адміністративні правопорушення) перевірити чи є в діянні людини усі ознаки того складу адміністративного правопорушення, у вчиненні якого його підозрює поліцейський, і здійснити це, суд може тільки на підставі наданих йому доказів, і тільки в межах вже здійсненої поліцейським кваліфікації. І якщо склад адміністративного правопорушення, в діянні конкретної людини не підтверджується доказами, навіть хоча би одна ознака не підтверджується, суд повинен справу закрити.

В силу положень частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

А згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Тому враховуючи це, і оскільки суду не надано доказів наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого 173 КУпАП, в діянні ОСОБА_2 , вчиненого ним 01 квітня 2021 року, о 17 годині 51 хвилини, провадження у справі слід закрити.

Відповідно до положень статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому враховуючи, що судом прийнята постанова про закриття провадження, судовий збір стягненню не підлягає.

Отже, керуючись статтями 1, 2, 7, 8, 9, 10, 17-24, 26, 27, 33-38, 40-1, 173, 221, 245-253, 254-255, 268, 271, 276, 279, 280, 283-285, 287, 294, 298-300, 304, 305, 306 КУпАП, суд,

в и р і ш и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) закрити, у зв`язку із відсутністю в його діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом 10 (десяти) днів, з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. А у разі подання апеляційної скарги у вказаний строк, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення.

Копію постанови направити ОСОБА_1 та до Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції.

Суддя Д.С.Коваленко