Справа № 192/562/21
Провадження № 3/192/184/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 квітня 2021 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Кітов О. В., за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Кам`янка-Дніпровська, Запорізької області, який проживає в АДРЕСА_1 , не працює, протягом року до адміністративної відповідальності притягувався,

за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №483151 від 27 квітня 2021 року, постановою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2020 року щодо ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на один рік, одним із обмежень якого є заборона виходу з будинку з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., 16 квітня 2021 приблизно о 23 год. 20 хв. ОСОБА_1 за місцем свого мешкання був відсутній, чим порушив правила адміністративного нагляду та вчинив правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином під підпис в протоколах про адміністративні правопорушення, причини неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим вважаю можливим розгляд справи про адміністративні правопорушення у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Ознайомившись з протоколом про адміністративне правопорушення та доданими до них матеріалами, приходжу до висновку, що справа за ч. 1 ст. 187 КУпАП підлягає закриттю.

Відповідно до ст. 256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколів про адміністративне правопорушення, фабула адміністративних правопорушень, яке інкримінується ОСОБА_1 викладена не повно, а саме не зазначена адреса за якою ОСОБА_1 за місцем свого мешкання був відсутній.

Слід наголосити, що суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Крім того, відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Особою, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення, додано постанову Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2020 року, відповідно до якої ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на один рік.

До матеріалів справи не долучено жодного доказу на підтвердження наявності у ОСОБА_1 встановленого місця проживання, саме яке йому заборонено залишати у період з 22.00 год до 06.00 год.

Інших належних і допустимих доказів в порядку ст. 251 КУпАП, на підтвердження обставин встановлення ОСОБА_1 адміністративного нагляду до протоколу не додано.

Відповідно до ст. 247 КУпАП - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких підстав, оскільки особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, належним чином протокол. про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 КУпАП не складено та доказів на підтвердження адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП ОСОБА_1 до протоколу не додано, тому підстав для висновку, що в діях ОСОБА_1 також наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП немає, у зв`язку з чим провадження в справі, згідно ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 187, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 187 КУпАП закрити, за відсутності в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Кітов О. В.