Справа №760/5842/21
Провадження №3/760/3453/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., за участю секретаря Федоренко Д.В., представника Київської митниці Держмитслужби Державної митної служби України Юрківа В.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає: АДРЕСА_1 , за ознаками порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ст. 471 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

10.03.2021 року до Солом`янського районного суду м. Києва від Київської митниці Держмитслужби Державної митної служби України надійшов адміністративний матеріал з протоколом про порушення митних правил №0019/10000/21 від 07.01.2021 року, складений відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України.

З протоколу №0019/10000/21 про порушення митних правил від 07.01.2021 року вбачається, що 07.01.2021 о 16 год. 30 хв., під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), митний пост «Аеропорт «Київ» (Жуляни) Київської міської митниці ДФС, для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянку України ОСОБА_1 , яка слідувала до Кёльну ( Німеччина ), рейсом W67307 літаком авіакомпанії «Wizz air» та виявлено в її багажі «монети» в кількості три штуки, які містять ознаки старовини, а саме: монета з металу жовтого кольору, номіналом «15 рублей», датована 1897 р.; монета з металу білого кольору, номіналом «Рубль», датована 1896 р.,; монета з металу білого кольору, номіналом «Один Рубль», датована 1924 р., які мають ознаки культурної та/або історичної цінності.

Своїми діями, на думку митного органу, пасажирка ОСОБА_1 , порушила вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Вказані предмети при переміщенні через митний кордон України підлягають письмовому декларуванню, відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України. Зазначені предмети вилучені по протоколу про порушення митних правил.

Громадянка ОСОБА_1 , своїми діями обрала порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження. Пасажирка митної декларації не заповнювала, з приводу декларування даних предметів до інспекторів митниці не зверталась.

Своїми діями, на думку митного органу, громадянка ОСОБА_1 порушила порядок переміщення через митний кордон України, вимоги Закону України від 21.09.1999 №1068-XIV «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», Наказу Міністерства культури та мистецтв України від 22.04.2002 № 258 «Про затвердження інструкції про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України».

Представник Київської митниці Держмитслужби Державної митної служби України в судовому засіданні вважав обставини викладені в протоколі про порушення митних правил №0019/10000/21 від 07.01.2021 р. доведеними та просив притягнути гр. України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст. 471 МК України, застосувавши до неї адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів правопорушення, посилаючись на те, що матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів на підтвердження порушення митних правил з боку останньої.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в судовому засіданні просила закрити справу про адміністративне правопорушення відносно неї за відсутністю складу адміністративного правопорушення, пояснила, що вилучені монети діслалися їй від бабусі. Матеріальної та культурної цінності, згідно висновку експертизи, вони не мають.

Заслухавши пояснення представника митного органу, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши та оцінивши зібрані матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

За положеннями п. 3 ч. 1ст. 8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

Згідно ч. 1 ст. 486 Митного кодексу України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно з ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Аналогічні вимоги також закріплені в ст. 489 МК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - це сукупність названих у законі ознак, за наявності яких небезпечне і шкідливе діяння визнається конкретним правопорушенням. Такі ознаки мають об`єктивний і суб`єктивний характер. Тобто при складанні протоколу про порушення митних правил, інспектором митниці повинні бути враховані ознаки складу правопорушення та відповідати диспозиції статті до якої притягується, особа за порушення митних правил. У іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності.

Судом встановлено,, що 07.01.2021 о 16 год. 30 хв., під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Відліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни), митний пост «Аеропорт «Київ» (Жуляни) Київської міської митниці ДФС, для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянку України ОСОБА_1 , яка слідувала до Кёльну ( Німеччина ), рейсом W67307 літаком авіакомпанії «Wizz air» та виявлено в її багажі «монети» в кількості три штуки, які містять ознаки старовини, а саме: монета з металу жовтого кольору, номіналом «15 рублей», датована 1897 р.; монета з металу білого кольору, номіналом «Рубль», датована 1896 р.,; монета з металу білого кольору, номіналом «Один Рубль», датована 1924 р., які на думку представника митниці мають ознаки культурної та/або історичної цінності.

Митний орган вважає, що своїми діями пасажирка ОСОБА_1 порушила вимоги Закону України від 21.09.1999 р. «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Вказані предмети при переміщенні через митний кордон України підлягають письмовому декларування, відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України.

ОСОБА_1 обрала порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів на переміщення яких через митний кордон встановлено заборони чи обмеження. Пасажирка митної декларації не заповнювала і не зверталась до інспекторів митниці з приводу декларування даних предметів.

З огляду на вказані міркування державним інспектором Київської міської митниці було складено відповідний протокол про порушення митних правил № 0019/10000/21, де вказано на ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України та на підставі ст. 511 МК України було тимчасово вилучено вказані «монети».

В подальшому для підтвердження своєї позиції Київська міська митниці призначила проведення мистецтвознавчої експертизи вилучених монет (постанова від 15.01.2021 р.). Проведення експертизи було доручено експертам Національного музею історії України.

Висновком експерта мистецтвознавця Національного музею історії України від 19.02.2021 №16 встановлено, що надані на дослідження «монети» в кількості три штуки, не мають культурної цінності як об`єкти матеріальної культури що мають історичне значення.

Орієнтовна вартість наданих на дослідження предметів становить 280,00 грн.

Ст. ст. 196, 197 МК України встановлено порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборони або обмеження.

Порядок ввезення товарів, що мають історичну та/або культурну цінність встановлений Законом України від 21.09.1999 р. «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей».

Предмети, що мають історичну та/або культурну цінність при переміщенні через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню відповідно до чинного законодавства України та наданню дозвільних документів на їх переміщення через митний кордон України.

Відповідно до п. 4, п. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

Обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1.10 Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 № 137, відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину громадянином білої лінії, що позначає закінчення "зеленого" коридору.

Частиною 2 статті 366 МК України передбачено, що канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Митний орган вважає, що дії ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», що полягають у переміщенні через митний кордон України предметів, переміщення яких через митний кордон обмежено законодавством України, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Позиція Київської міської митниці ґрунтується на тому факті, що ОСОБА_1 нібито порушила порядок переміщення через митний кордон України окремих видів товарів, на які встановлені заборона або обмеження.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 Митного кодексу України у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та/або їх випуск залежно від вимог відповідного закону здійснюються органами доходів і зборів на підставі отриманих від державних органів, інших установ та організацій, уповноважених на здійснення дозвільних або контрольних функцій щодо переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, з використанням механізму "єдиного вікна" відповідних дозвільних документів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» культурні цінності - об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України.

Стаття 471 МК України встановлює відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

З аналізу діючого законодавства можна зробити висновок, що в кожному випадку необхідно індивідуально підходити до питання наявності чи відсутності культурної цінності в тих чи інших грошових купюрах та необхідності отримувати дозвіл на їх вивезення за межі державного кордону України.

Тому, висновки зроблені представниками ДФС в протоколі щодо перевезення ОСОБА_1 монет, які ймовірно мають ознаки культурної та/або історичної цінності, що є підставою стверджувати про порушення останньою вимог Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» є надуманими, та такими, що не відповідають наявним в справі доказам та обставинам справи.

Так, як встановлено судом, згідно експертного висновку №16 від 19.02.2021 р. встановлено, що надані на дослідження монети не автентичні, не мають історичної цінності та культурної цінності.

Отже, предмети, які переміщувала ОСОБА_1 , не мають культурної та історичної цінності, та відповідно у неї не виникало обов`язку по декларуванню вказаних предметів, а відтак, і не було допущено порушення встановленого Митним кодексом України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З урахуванням викладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки порушення митних прави, передбачених ст. 471 МК України.

Відповідно до положень ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Згідно зі ст. 487 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил, як це передбачено ст. 486 МК України, є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.

Згідно з вимогами ст. ст. 278, 280 КУпАП, ст. 489 МК України суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 471 МК України підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, а вилучені згідно опису предметів від 07.01.2021 р. до протоколу про порушення митних правил № 0019/10000/21 від 07.01.2021 р. «монети», підлягають поверненню.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 366, 374, 458, 471, 489 МК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає: АДРЕСА_1 , за ст. 471 Митного кодексу України, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Безпосередні предмети порушення митних правил згідно з протоколом про порушення митних правил №0019/10000/21 від 07.01.2021 року, а саме: монета з металу жовтого кольору, номіналом «15 рублей», датована 1897 р.; монета з металу білого кольору, номіналом «Рубль», датована 1896 р.,; монета з металу білого кольору, номіналом «Один Рубль», датована 1924 р., повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає: АДРЕСА_1

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.І. Кушнір