Спарва№ 308/4884/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2021 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення що надійшла із УПП в Закарпатській області ДПП відносно громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18№275303 від 11.04.2021, вбачається, що 11.04.2021 о 05:45 АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Окрім того, інформацію щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712 . Також на мобільний номер телефону ОСОБА_1 , надсиласиля sms повідомлення із зазначенням дат та часу судового розгляду справи. Отже, суд вжив усі можливі способи сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а така поведінка останнього, щодо свідомого ухилення від явки на виклик до суду свідчить про його злісне ухилення від суду та про намагання уникнути відповідальності за вчинене.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що ОСОБА_1 , винний у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, склад якого визначено як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 , особою, яка складала протокол, кваліфіковані правильно.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Вина правопорушника стверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18№275303 від 11.04.2021; письмовими поясненнями ОСОБА_2 ..

Вказані докази є належними, допустимими та взаємопов`язаними, підтверджують наявність адміністративного правопорушення та винуватість ОСОБА_1 у його вчиненні.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

При призначенні адміністративного стягнення суд виходить зі змісту ст. 33 КУпАП і враховує характер вчиненого правопорушення, обставини справи та наслідки, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та відповідно до вимог ст. 35 КУпАП обтяжують відповідальність за вчинення адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення враховую: характер вчиненого правопорушення, особу порушника, стан його здоров`я відомостей, що такий є особою з інвалідністю першої або другої групи суду не надано, ступінь його вини, майновий стан відомостей що такий офіційно працює суду не надано. Обставин, що пом`якшує відповідальність та обставин, що обтяжують відповідальність не встановлено.

За таких обставин, враховуючи необхідність дотримання правил нормальної поведінки, настання можливих шкідливих наслідків такого недотримання, а також те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами, суд вважає за необхідне накладення на гр. ОСОБА_1 , адміністративного стягнення, передбаченого ст. 173 КУпАП та з врахуванням вище перелічених обставин, доцільним буде обрати стягнення у вигляді штрафу.

Згідно ч. 5 ст. 283КУпАПпостанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 грн. Таким чином, правопорушнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 454,00 грн..

Керуючись ст. 173, 221, 284, 285, 289, 294 КУпАП, ч. 5ст. 4 Закон України «Про судовий збір» суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. (вісімдесят п`ять гривень).

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь держави у розмірі 454,00 грн.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути винесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови. Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош