Справа №449/1585/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2021 м.Перемишляни

27.04.2021 року, суддя Перемишлянського районного суду Львівської області Гуняк Олександра Ярославівна розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли із Головного управління ДПС у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ПП «Агрофірма «Дзвони», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КпАП України, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ПП «Агрофірма «Дзвони», порушив ведення податкового з порушенням встановленого порядку, ч.1 ст.163-1 КУпАП, що призвело до завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду на 422 593 грн., за вересень 2020 року, чим порушено п.200.1, 200.4 ст.200 п.198.1, п.198.2, п.198.3, ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. №2755-VI (із змінами та доповненнями), згідно Акту від 15.12.2020 р. №2638/13-01-07-02/30394156.

В призначене судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоч про час, місце та дату судового засідання повідомлявся належним чином.

Як вбачається із вимог ст. 268 КУпАП справу може бути розглянуто за відсутності особи, за умови, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 163-1 КпАП України, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У відповідності до ст. 17 Закону України " Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ", частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

З урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, приходжу до висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Судом вжито всіх можливих заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому засіданні.

Дослідивши матеріалами справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчинені та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст.9 КУпАП одним із елементів складу адміністративного правопорушення є вина правопорушника у формі умислу чи необережності.

Відповідно до вимог ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Як вбачається із матеріалів справи, на момент отримання адміністративної справи судом 08.04.2021 р., сплив тримісячний строк накладення адміністративного стягнення передбачений ст.38 КУпАП.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган / посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

З наведеного вбачається, що для закриття провадження по справі суд має встановити наявність чи відсутність ряду обставин, зокрема, факту вчинення правопорушення особою, що його вчинила та її вини в цьому.

Тому встановлення такої обставини, чи винна особа у скоєнні правопорушення, за яким відкрите адміністратвине провадження, є необхідною передумовою для прийняття рішення про закриття провадження за п. 7 ст. 247 КУпАП.

Факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 передбаченого ч.1 ст. 163-1 КпАП України підтверджується зібраними доказами, які знаходяться в матеріалах справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ №004532 (Протокол №357) від 15.12.2020 року, Актом від 15.12.2020 р. №2638/13-01-07-02/30394156, письмовими поясненнями та іншими матеріалами справи в їх сукупності.

Беручи до уваги вищезазначене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбачений ч.1 ст. 163-1 КпАП України, оскільки кваліфікація дій правопорушника правильна, його вина доведена дослідженими доказами, однак провадження у справі слід закрити у зв`язку з закінченням строків, передбачених ст.38 КУпАП.

На підставі ч.1 ст. 163-1 КУпАПта керуючись ст. ст. 23, 33, 38, 284, 287-289 КУпАП , -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАПзакрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Перемишлянський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Гуняк Олександра Ярославівна