Справа №635/2501/21
Провадження по справі №3/635/1033/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2021 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі судді Даниленко Т.П., перевіривши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2ст. 154 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшов адміністративний матеріал щодо ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) за ч.2 ст. 154 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, від захисника ОСОБА_1 надано до суду заперечення проти обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, в яких він посилається, що матеріали справи не містять доказів вчинення правопорушення, просив закрити провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП, під час розгляду даної категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14.10.2003).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12.03.2019 по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст.245,280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді, згідно ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ №158979 від 19.03.2021 вбачається, що собака породи «Голандська вівчарка», власником якої є ОСОБА_1 19.01.2021 о 07 год. 45 хв. на території домоволодіння гр. ОСОБА_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вкусила собаку породи «Чау-Чау» , власником якої є гр. ОСОБА_2 , чим самим заподіяла шкоду її здоров`ю.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.2 ст. 154 КУпАП, згідно якої тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулу собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в не відведених для цього місцях - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від одного до трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ті самі дії, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених частиною першою цієї статті -тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від чотирьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ч.3ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Об`єктом адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 154 КУпАП є суспільні відносини у сфері ветеринарної безпеки та охорони здоров`я населення.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах:

1) тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулу собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в не відведених для цього місцях при повторному протягом року вчинення порушення (формальний склад);

2) тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулу собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в не відведених для цього місцях, що спричинило заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну (матеріальний склад).

Правила тримання собак і котів встановлюються органами місцевого самоврядування.

З письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що 19.01.2021 близько 07 год.45 хв. її собаку породи Чау-Чау покусала собака породи вівчарка на території її домоволодіння, яка, на її думку, належить сусіду ОСОБА_1 .

В ході розгляду даної заяви лейтенантом поліції ДОП СППП відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області Максимом Дорошенко 30.03.2021 складено рапорт, згідно якого, в ході перевірки за відеозаписом з камер спостереження, що розташовані на фасаді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , видно, як собака забігає до території домоволодіння гр. ОСОБА_2 .

При огляді доданого до матеріалів справи відеозапису судом встановлено, що на території, яка прилягає до земельної ділянки, яка згідно відомостей Державного земельного кадастру зареєстрована за ОСОБА_3 , гуляє собака темного окрасу. Територія домоволодіння на відеозапису, де забігла собака, відсутня огорожа. Відео також має звук, за яким можливо розібрати, як чоловік во дворі чистить сніг та чути звуки птахів. Між тим, відсутні будь-які звуки, які б нагадували вереск або лайку тварин. При цьому, собака, що гуляє за територією домоволодіння ОСОБА_3 веде себе спокійно, не реагує на вуток на ставку. О 08:02 год. чоловік, що тримає лопату, разом з собакою, що можливо за загальними ознаками віднести до породи Чау-Чау, виходить на прилягаючу ділянку, собаки не реагують один на одного і через хвилину чоловік з собакою Чау-Чау повертається до домоволодіння. Собака породи Чау-Чау веде себе адекватно, виляє хвостом та не містить ознак ран.

Згідно пояснень ОСОБА_1 , наданих 19.01.2021 працівникам поліції у його родині є собака породи «Голандська вівчарка» яка знаходиться у дворі, її вигул ніхто не проводив та собаку сусідів ОСОБА_4 - ОСОБА_4 вона не кусала.

Долучене до матеріалів відео з камер спостереження підтверджує факт того, що на час 08 год. 02 хв. 19.01.2021 собака породи Чау-Чау знаходилась в не пошкодженому стані. Відеозапису за станом на 07 год. 45 хв. 19.01.2021 матеріали не містять.

Згідно відповіді обласної державної лікарні ветеринарної медицини від 13.02.2021 за №70/01-11, складеної на підставі доповідної записки лікаря ветеринарної медицини ДЛВМ №2 ОСОБА_5 вбачається, що 19.01.2021 на амбулаторний прийом звернулась власниця собаки породи Чау-Чау ОСОБА_2 . При огляді у собаки виявлено три рваних ради, які нанесені незадовго до прибуття тварини на прийом, приблизно за декілька годин. Встановити вид знаряддя чи засобу, якими могли бути нанесені дані ушкодження, механізм виникнення ушкоджень, ступень тяжкості не має можливим. Дана відповідь не містить відомостей про час звернення ОСОБА_2 до ветеринарної лікарні та фактично підтверджує тільки наявність пошкоджень у її собаки.

Матеріали справи не містять відомостей, що саме собака породи «Голандська вівчарка», яка належить ОСОБА_1 , забігла до домоволодіння ОСОБА_2 та вкусила її собаку породи Чау-Чау. Крім того, згідно відеозапису з камер спостереження за станом на 07 год. 45 хв. 19.01.2021 собака породи Чау-Чау, що знаходилась на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , не має ознак наявності пошкоджень, що спростовує дані протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №158979 від 19.03.2021.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції "з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням".

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Дослідивши матеріали справи, у яких відсутні докази на підтвердження факту вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 154 КУпАП, суд зазначає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад зазначеного в протоколі правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, працівниками поліції не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 154 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає обов`язковому закриттю на підставі п.1 ч.1ст.247КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245,247, 268,276,280,283 КУпАП України, суд -

УХВАЛИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 154 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Харківський районний суд Харківської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Т.П. Даниленко