Справа № 186/364/21
Провадження № 3/0186/197/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

15 квітня 2021 року м. Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Янжули С.А.

при секретарі - Лиман Н.П.

з участю: прокурора - Мільченка Є.О.

особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Першотравенська, Дніпропетровської області, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Старшим оперуповноваженим відділу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області УЗЕ в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України 12 березня 2021 року складено протокол №217 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , згідно якого, відповідно рішення Першотравенської міської ради № 159-1/VІІ «Про підсумки виборів депутатів міської ради, міського голови і визначення їх повноважень» від 09 листопада 2015 року було визнано повноваження депутатів Першотравенської міської ради, серед яких обрано депутатом Першотравенської міської ради VIІ скликання ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1, ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Статтею 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої ст.3 ЗУ «Про запобігання корупції» зобов`язані, щорічно до першого квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належить до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Згідно з рішенням №2 Національного агентства з питань запобігання корупції «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 10 червня 2016 року, зареєстрованим Міністерством юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088 із змінами згідно рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № І від 18 серпня 2016 року, зареєстрованим Міністерством юстиції України від 19 серпня 2016 року за № 1 153/29283 така система розпочинає свою роботу в два етапи:

перший етап з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

- декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону

України «Про запобігання корупції» (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону України «Про запобігання корупції» відповідальне та особливо відповідальне становище.

другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Таким чином, на підставі підпункту «б» пункту 1 частини першої ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» депутат Першотравенської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного закону, й суб`єктом декларування, визначеним у ч. І ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції».

Подання декларацій на другому етапі здійснюється згідно з Законом України "Про запобігання корупції" шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання самоврядування.

ОСОБА_1 , будучи депутатом Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, набув обов`язки електронного декларування з 01 січня 2017 року.

У 2019 році черговий етап декларування особами, які уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування почався 01 січня 2019 року, який тривав до 01 квітня 2019 року, протягом цього часу суб`єкт декларування повинен був подати щорічну декларацію за 2018 рік.

Відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https:/.nazk.gov.ua), встановлено, що ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік лише о 16:08 годині 15 травня 2019 року, тобто з порушенням строку. Перевіркою не встановлено поважних причин несвоєчасного подання декларації. Датою вчинення адміністративного правопорушення є 15 травня 2019 року, тобто день несвоєчасного подання щорічної декларації. Датою виявлення вчиненого правопорушення, є дата складання зазначеного протоколу.

ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнав, пояснив суду, що його викликали в прокуратуру м.Першотравенська стосовно неподання декларації в 2019 році, він там надавав пояснення, показання давати відмовляється, посилаючись на ст.63 Конституції України, з комп`ютером "не друже".

Прокурор в судовому засіданні підтримав зазначені в протоколі обставини, просить визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень.

Вислухавши особу, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, думку прокурора, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, звертаючи особливу увагу на з`ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

У ст.251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що, дійсно, ОСОБА_1 , станом на 01 квітня 2019 року, будучи, на підставі підпункту «б» пункту 1 частини першої ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного закону та суб`єктом декларування, визначеним у ч. І ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, тобто поза межами встановленого законом терміну, без поважних причин подав щорічну декларацію за минулий 2018 рік - 05 травня 2019 року.

Для кваліфікації діяння по ч.1 ст.172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання її поза строком, визначеним законом; без поважних на те причин.

ОСОБА_1 не доведено поважності причин несвоєчасного подання ним вказаної декларації.

Тому, суд вважає, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , передбачених ст.34 КУпАП - не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність, передбачених ст.35 КУпАП - не встановлено.

Відповідно до ч.ч. 2,4 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення, відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніше як через три місяці з дня його виявлення.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов:

- вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення;

- закінчення встановленого законом строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні з дня виявлення правопорушення).

Продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

Законними приводами для порушення адміністративного провадження можуть бути: заяви і повідомлення підприємств, установ, організацій, посадових осіб, представників влади, громадськості, громадян; повідомлення, опубліковані у пресі; безпосереднє виявлення уповноваженим суб`єктом ознак корупційного правопорушення.

Матеріали справи містять лист Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області за вих.№221/55/103/01-2021 від 20 січня 2021 року Першотравенській міській раді Дніпропетровської області, в якому зазначено, що Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області проводить перевірку щодо можливого порушення вимог та обмежень ЗУ "Про запобігання корупції" з боку посадових осіб Першотравенської міської ради, в тому числі й ОСОБА_1 . В зв`язку з чим, просили направити на їх адресу перелік документів, які б підтверджували чи спростовували порушення вказаних вимог ОСОБА_1

05 лютого 2021 року витребувані документи направлені на адресу Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області.

Моментом виявлення правопорушення, передбаченого ч. 1 статті 172-6 КУпАП є не дата складення протоколу, а дата, коли уповноважений суб`єкт дізнався про факт неподання відповідної декларації, тобто надсилання повідомлення в порядку частини 3 статті 49 Закону України «Про запобігання корупції». При цьому, складання адміністративного протоколу про вчинення порушення, пов`язаного з корупцією є лише окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту порушення, пов`язаного з корупцією (факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення).

Таким чином, судом встановлено, що датою виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 , є 20 січня 2021 року, а датою його вчинення - 05 травня 2019 року.

Саме з цього часу почався перебіг строку накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.4 ст.38 КУпАП.

На момент розгляду справи строк накладення адміністративного стягнення не сплинув.

Можливість відновлення або поновлення цих строків КУпАП не передбачає.

На підставі ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24 1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, суд бере до уваги характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , те, що до адмінвідповідальності притягується вперше, вину у вчиненому не визнав, є пенсіонером - всі обставини справи в їх сукупності та вважає, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави, розмір якого визначено на рівні найнижчої межі, передбаченої санкцією ч.1 ст.172-6 КУпАП, що буде необхідним для його виправлення та достатнім для виконання завдань КУпАП.

Підстави для застосування іншого, більш м`якого або суворого стягнення, відсутні.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір в розмірі 454 грн.

Керуючись ст.24, ст.40-1, ч.1, ч.2 ст. 172-6, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, - суд

ПОСТАНОВИВ :

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Штраф повинен бути сплачений згідно зі ст.307 КУпАП протягом 15 днів від дня вручення (отримання) постанови за справою про адміністративне правопорушення в установу банку.

Копія платіжного документу подається до суду.

Своєчасно не сплачений штраф буде примусово стягнутий із заробітної плати чи іншого заробітку, пенсії або стипендії відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП в разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП , витрати на облік зазначеного правопорушення. Розмір витрат визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: С. А. Янжула

Постанова набирає законної сили:_______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання ________________________________