Справа № 478/398/21 Провадження № 3/478/195/2021
П о с т а н о в а

І м е н е м У к р а ї н и

15 квітня 2021 року Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Сябренко І.П., з участю секретаря Поліщук С.П., прокурора Янішевського В.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли від Управління проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вознесенськ Миколаївської області, громадянки України, проживаючої по АДРЕСА_1 , працюючої прокурором Казанківського відділу Баштанської окружної прокуратури,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В с т а н о в и в:

Згідно протоколу № 47-01/10/21 від 15 березня 2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, що складений головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларацій Управління проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Р. Цюкало, як уповноваженої особи Національного агентства, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду прокурора Казанківського відділу Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області, будучи суб`єктом, на якого згідно п.п. «е» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» поширюється дія цього Закону та є особою, яка, згідно з приміткою до ст.56 цього Закону, займає відповідальне та особливо відповідальне становище, в порушення положень ч.4 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції Закону № 1079-IX від 15.12.2020) не повідомила у десятиденний строк Національне агентство з питань запобігання корупції про отримання 30 грудня 2020 року доходу, а саме заробітної плати за другу половину грудня 2020 року в розмірі 106565 грн., який перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

За результатами огляду веб-сайту Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_1 лише 25.01.2021 року подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, чим порушила строк подання вказаного повідомлення.

На підставі викладеного відносно ОСОБА_1 складено протокол про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала і пояснила, що 30.12.2020 року на її банківську картку відкриту в АТ «Ощадбанк», було зараховано грошову суму, в розмірі 85780 грн. 31 коп., яка включала в себе: заробітну плату за другу половину грудня 2020 року, разову премію, щомісячну премію, компенсацію за невикористану відпустку та матеріальну допомогу. При цьому, їй особисто не була відома загальна сума нарахованої їй заробітної плати, розмір якої включав податки та інші обов`язкові платежі, оскільки розрахункових листів нею до теперішнього часу не отримано. В подальшому, 25.01.2021 року у відділі фінансового та бухгалтерського обліку Миколаївської обласної прокуратури вона дізналася про те, що їй було нарахована заробітна плата в розмірі 106565 грн., яку фактично нею отримано 30.12.2020 року, за вирахуванням податків та інших обов`язкових платежів, в розмірі 85780 грн. 31 коп. Одразу, коли їй стало відомо про суму нарахованої заробітної плати, того ж дня, нею подане повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Зазначила, що умислу на неповідомлення чи несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у неї не було. Крім того, не погоджується із зазначенням в протоколі ст.65 Закону України «Про запобігання корупції», як підстави для притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки на момент складання протоколу, таку статтю виключено та вона не є чинною. Посилаючись на те, що за своєю посадою не відноситься до службової особи, яка займає відповідальне або особливе відповідальне становище, оскільки ст.50 зазначеного Закону на момент складання протоколу виключена та є нечинною, вважає, що складений протокол не відповідає порядку та порушує встановлену процедуру оформлення протоколів уповноваженими особами Національного агентства з питань запобігання корупції.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП та призначити стягнення у вигляді штрафу.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора, перевіривши матеріали справи та дослідивши наявні в ній докази, приходжу такого висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі по адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, тощо.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, ОСОБА_1 , згідно наказу Прокурора Миколаївської області за №1989к від 14.12.2015 року призначена прокурором Казанківського відділу Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області.

Згідно листа керівника Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора від 29.01.2021 року №17/1-21952-21 під час опрацювання відомостей Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, виявлено інформацію про недотримання вимог ч.4 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» прокурором Казанківського відділу Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області Булаєвою І.Ю. щодо своєчасного подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, у зв`язку із отриманням доходів по місцю здійснення трудової діяльності на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Відповідно до довідки виданої Прокуратурою Миколаївської обласної прокуратури від 26.01.2021 року №21-23 вих.21 ОСОБА_1 з нарахованої заробітної плати за другу половину грудня 2020 року в розмірі 106565 грн., 30.12.2020 року фактично було виплачено за виключенням податків - 85 780 грн. 31 коп., тобто утримано податків ПДФО, військовий збір, проф. внески в розмірі 20784 грн. 69 коп.

Таким чином, факт отримання ОСОБА_1 за другу половину грудня 2020 року доходу в розмірі 85 780 грн. 31 коп., що менше 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2020 року, об`єктивно підтверджується вказаною інформацією.

Відповідно до ч. 4, ч.5 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу, придбання майна або здійснення видатку зобов`язаний повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Згідно пункту 180 Роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю (подання декларацій та повідомлень про суттєві зміни в майновому стані) під поняттям «одноразовий дохід» слід розуміти отримання суб`єктом декларування доходу, що перевищує суму в розмірі 50 ПМ, який нарахований та фактично виплачений одним джерелом доходу, має ознаку доходу та визначену дату набуття права власності на такий дохід (дату отримання доходу). Зобов`язання повідомляти про суттєві зміни в майновому стані відповідно до ч. 4 ст. 52 Закону є додатковим заходом здійснення фінансового контролю, спрямованим на з`ясування фактичної зміни у майновому стані суб`єкта декларування, не очікуючи подання наступної декларації. Тобто повинна виникати реальна суттєва зміна у майновому стані, яка полягає у можливості використання відповідного доходу суб`єктом декларування або здійсненні ним значного видатку.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Таким чином, КУпАП визначає, що адміністративне правопорушення по своїм суб`єктивним властивостям - діяння чи бездіяльність, вчинені з певною ціллю і з певних мотивів. Ці органічно пов`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення.

Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідкам. Вина це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.

Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків. Відсутність умислу і необережності засвідчують про випадок, тобто такому збігу життєвих обставин, при яких особа не усвідомлювала і не могла усвідомлювати властивостей вчиненого або не передбачала і не могла передбачати наслідків вчиненого діяння. Випадок і вина - це категорії взаємовиключні, а тому вчинення діяння або бездіяльності випадково не є умовою адміністративної відповідальності.

Суб`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, під яким стаття 10 КУпАП розуміє вчинення адміністративного правопорушення, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тому вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в частині 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень статті 1 цього Закону, сутність правопорушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана щорічно декларувати свої доходи, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що склад адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, а обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисне діяння, тобто умисне несвоєчасне подання декларації про доходи. Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, або мала непрямий умисел, свідомо допускаючи наслідки у вигляді неподання або несвоєчасного подання декларації, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 подано повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 25.01.2021 року, в якій у розділі 2 «Доходи в тому числі подарунки» зазначена заробітна плата отримана за основним місцем роботи, в сумі 106565 грн., яка нарахована їй разом з матеріальною допомогою.

Прокурором в судовому засіданні не спростовано, що отримана сума заробітної плати відображені ОСОБА_1 у поданому повідомленні про суттєві зміни в майновому стані.

Більше того, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 з 28 грудня 2020 року по 12 січня 2021 року перебувала у щорічній відпустці та не отримувала відомості про нараховану їй заробітну плату.

Згідно п. 124 Роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю (подання декларацій та повідомлень про суттєві зміни в майновому стані) роботодавець при кожній виплаті заробітної плати зобов`язаний повідомити працівника про дані, що належать до періоду, за який провадиться оплата праці, до яких належать загальна сума заробітної плати із розшифровкою за видами виплат, розміри і підстави відрахувань із заробітної плати, сума заробітної плати, що належить до виплати (ч. 1 ст. 30 Закону України «Про оплату праці»).

Відповідно до інформації начальника відділу фінансування та бухгалтерського обліку Миколаївської обласної прокуратури від 13.04.2021 року №21-34 вих.21 нарахування заробітної плати за другу половину грудня 2020 року здійснювалось у період з 23.12.2020 по 29.12.2020 року. Оскліьки чіткої форми повідомлення про розмір заробітної плати нормативно-правовими актами не встановлено та враховуючи, що 1,2,3,7,8,9,10 січня припадали на святкові та вихідні дні, інформація про отримані доходи за грудень 2020 року працівникам Баштанської місцевої прокуратури скеровувалась в усному порядку.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 було своєчасно надано виписку по нарахованій їй заробітній платі.

При дослідженні матеріалів справи, а також в судовому засіданні встановлено, що а ні у протоколі про адміністративне правопорушення, а ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого правопорушення, а також час та місце його вчинення.

В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 мала намір приховати свої доходи чи з інших корисливих мотивів несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Інформацію про доходи за 2020 рік, яка включала також інформацію про доходи за грудень 2020 року, вона відобразила в декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, яка була подана та оприлюднена 14.03.2021 року. Тобто, ОСОБА_1 не мала наміру уникнути фінансового моніторингу доходів.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення також не містять будь-яких доказів, що безпосередньо, поза розумним сумнівом вказували б на наявність у ОСОБА_1 умислу (прямого чи непрямого) та відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, на несвоєчасне подання відповідного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

У матеріалах справи відсутні також і дані про мету уникнути фінансового контролю.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вказані обставини, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись п.1 ст. 247, ст.ст. 276-279, 280, 283-285 КУпАП, суддя

П о с т а н о в и в:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити, на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяСябренко І.П.