Справа № 697/417/21
Провадження № 3/697/279/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2021 року м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Сивухін С.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 №493132 від 07.03.2021, ОСОБА_1 07.03.2021 о 18-00 год. в м. Каневі по вул. Шевченка,47, керував автомобілем ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння (нестійка хода, запах алкоголю з рота). Від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився в присутності двох свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.5 Правил дорожнього руху України та вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.130 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснено зміст ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП. Права зрозумілі.

У судовому засіданні 25.03.2021, ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що 07.03.2021 у м. Каневі по вул. Шевченка він керував автомобілем ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 та потрапив у ДТП з автомобілем Волга. Після чого приїхали працівники поліції і запропонували пройти огляд на стан сп`яніння, на що він погодився та подув у прилад «Драгер», однак він показав відсутність алкогольного сп`яніння. Після чого працівники поліції ніяких документів не складали, пояснень ніяких не пропонували надати. Просив закрити провадження у справі, оскільки він не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння.

Під час розгляду справи 08.04.2021 був допитаний свідок ОСОБА_4 , який в судовому засіданні дав покази про те, що він є власником автомобіля ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 і надав її ОСОБА_1 для ремонту. 07.03.2021 він прийшов забирати автомобіль і ОСОБА_1 для перевірки технічного стану поїхав на його автомобілі, однак сталося ДТП за участю його автомобіля та автомобіля Волга. Було викликано працівників поліції, які по приїзду запропонували пройти ОСОБА_1 огляд на стан сп`яніння і він не відмовився та дув у прилад «Драгер», який показав, що ОСОБА_1 був тверезим. Після чого працівники поліції ніяких документів не складали і не пропонували підписувати ОСОБА_1 ніякі документи.

22.04.2021 судом було допитано свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які дали показання про те, що 07.03.2021 вони їхали автомобілем Волга і потрапили у ДТП з автомобілем ВАЗ під керуванням ОСОБА_1 , на місце ДТП було викликано поліцію. Працівники поліції пропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння, на що останній погодився і продув «Драгер», після чого працівники поліції ніяких документів відносно ОСОБА_1 не складали і не пропонували йому підписати чи ознайомитися.

Адвокат Потієнко Т.М. у судовому засіданні просила закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_1 не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння, відеофіксування порушення до матеріалів справи не додано, а свідки не підтвердили обставини викладених у протоколі.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , адвоката Потієнко Т.М., показання свідків, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 1 статті 130 КУпАП передбачена відповідальність за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ст.7 КУпАП).

За положенням ст.245 КУпАП завданнями провадження у зазначених справах є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За вимогами ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23 рп/2010у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч. 1ст. 14-1 КУпАП передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

У відповідності до ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України»(рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії»(рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії»(заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), суддя, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, так і у справах про адміністративні правопорушення, суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у протоколі про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Під час розгляду справи, свідки допитані в судовому засіданні не підтвердили факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння, більш того вони підтвердили факт його проходження.

Крім того, судом було здійснено запит до ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо наявності відеофіксації вчиненого правопорушення, але відомості не були надані.

Суд, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП не доведена поза розумним сумнівом і не підтверджується наявними у справі доказами, та спростовується показаннями свідків, які підтвердили, що ОСОБА_1 не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння, а навпаки пройшов його.

На підставі викладеного, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283-285 КУпАП України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 130 КУпАП, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Канівський міськрайонний суд на протязі 10 днів з дня її винесення.

Суддя Г. С. Сивухін