Справа № 752/8782/21
Провадження №: 3/752/4769/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2021 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відДержавної екологічної інспекції столичного округу
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 88-1 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце реєстрації та проживання - АДРЕСА_1 ідентифікаційний код НОМЕР_1
за участю ОСОБА_1 особисто, захисників Патрик Г.Г. (адвокат), Сметани В.М. (адвокат)

ВСТАНОВИВ:

03.03.2021Державною екологічною інспекцією столичного округу складено протокол про адміністративне правопорушення № 000913 (надалі по тексту - протокол) за ч. 2 ст. 88-1 КупАП відносно ОСОБА_1 та зазначено наступне (дослівно): "під час проведення природоохоронного рейду на території Центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, проспект Науки № 1 було виявлено порушення порядку чи придбання об`єктів тваринного світу, а саме: громадянин ОСОБА_1 в автомобілі марки БМВ х5 з держ.номером НОМЕР_2 в багажнику знаходились птахи (щигли) кількості 120 шт. без належних документів на птахи, що є порушенням ст. 7. 37. Закону України "Про тваринний світ", ст. 6 Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі. Додатку 2.".

До вказаного протоколу приєднано опис знарядь незаконного добування (заготівлі) придбаних ресурсів, об`єктів тваринного світу, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 03.03.2021; письмові пояснення ОСОБА_1 від 03.03.2021; акт № 1 про передачу - приймання товарів на відповідальне зберігання згідно з договором № 210203 від 03.03.2021; роздруківка чорнобілого зображення відкритого багажнику автомобіля з шістьма ящиками, розміщеними у дві стопки, обтягнуті сіткою.

У судове засідання, призначене на 19.04.2021, з`явився ОСОБА_1 та два його захисники.

Уповноважена особа Державної екологічної інспекції столичного округу не прибула.

Письмових заяв, клопотань, пояснень до суду від Державної екологічної інспекції столичного округу не надходило.

ОСОБА_1 заявив письмове клопотання від 19.04.2021 про закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення та зобов`язання вчинити дії (повернути вилучених птахів), до якого в якості додатків приєднано роздруківка з інтернет-ресурсу "Вікіпедія" щодо списку птахів, занесених до Червоної Книги України та щиглика звичайного, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22.03.2021, витяг та виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ОСОБА_1 , лист Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 23.02.2021 № 25/7-13/3809-21, розписка від 09.11.2020 №3 про тимчасове зберігання птахів, витяг з Реєстру платників єдиного податку від 29.05.2018, довідку Одеського орнітологічного клубу БФ "Віра" від 06.08.2018 № 47 2018, довідку Розплідника диких птахів "Чарівні птахи України БФ "Віра" від 06.08.2018 № 46, цифрові кольорові фотознімки господарства у с. Тарасівка (на ком пакт-диску).

По суті обставин, у зв`язку з яким відносно ОСОБА_1 було складено протокол від 03.03.2021 останній надав усні пояснення, за змістом яких він є суб`єктом господарювання без створення юридичної особи, зареєстрований в установленому законодавством порядку як платник єдиного податку, по місцю своєї реєстрації та місцезнаходження як фізичної особи-підприємця має господарські споруди, де займається господарською діяльністю з вирощування, розведення об`єктів тваринного світу. Влітку 2018 року в Одеському орнітологічному клубі, який здійснює діяльність від імені юридичної особи - Благодійного фонду "Віра" ОСОБА_1 придбав 500 самців щигликів віком 12 місяців та 500 самок щигликів також віком 12 місяців, які жили, у тому числі давали потомство у нього в с. Тарасівка у спеціально обладнаному для цього приміщенні. На початку осені 2020 року напередодні зимового сезону 2020-2021 у господарстві ОСОБА_1 вийшла з ладу опалювальна система, яка потребувала ремонту. Також ремонт було вирішено підприємцем провести і у приміщеннях, де живуть птахи та тваринки. З метою недопущення того, щоб вигодованці померзли та померли від холоду взимку, ОСОБА_1 передав на зберігання своєму знайомому ОСОБА_5 120 голів домашніх щигликів, який міг забезпечити їх належне зберігання протягом зимових холодів та на час ремонтних робіт у господарстві ОСОБА_1 , налагодження системи опалення і провітрювання приміщень. 03.03.2021 ОСОБА_1 мав забрати щигликів після того як передав їх на зберігання ще восени, проте був затриманий працівниками Державної екологічної інспекції столичного округу, які відібрали у нього з машини BMW, державний номерний знак НОМЕР_2 щигликів у кількості 120 шт, поводилися вкрай грубо та нанесли тілесні ушкодження того приятелю, за фактом чого до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відповідні відомості. відносно ОСОБА_1 склали протокол від 03.03.2021, який він вважає таким, що не відповідає вимогам законодавства за своїм змістом та порядком його складання. Щигликів просить йому повернути, вважаючи, що їх вилучення відбулося безпідставно і неправомірно, переживає через їх долю, адже вони могли і замерзнути, і бути негодованими тривалий час. Також ОСОБА_1 чув, що певна їх частина загинула, а частину випустили з ящиків (кліток).

Подане клопотання про закриття провадження у справі ОСОБА_1 та його захисники підтримали і просили задовольнити, посилаючись на порушення прав ОСОБА_1 як громадянина іноземної країни при складанні протоколу від 03.03.2021, відсутності з його боку порушень порядку поводження з об`єктами тваринного світу та чинного законодавства України, невідповідності протоколу від 03.03.2021 вимогам КУпАП та підзаконних нормативно-правових актів, відсутності приєднаних до протоколів доказів порушення ним положень ч. 2 ст. 88-1 КУпАП, безпідставне позбавлення його належних йому птахів.

Уважно дослідивши наявні матеріали, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисників, переглянувши на робочому комп`ютері в залі судового засідання цифрові фото, надані ОСОБА_1 на ком пакт-диску, суддя не вбачає складу адміністративного правопорушення в обставинах, за яких відносно ОСОБА_1 було складено протокол від 03.03.2021 та, відповідно вважає за належне задовольнити подане клопотання про закриття провадження у справі, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

В силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейського суду з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Статтею 88-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу, що тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої (ч. 1 ст. 88-1).

У той же час, приписи ч. 2 ст. 88-1 КУпАП визначають, що ті самі дії, вчинені щодо об`єктів тваринного або рослинного світу, які перебували в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, занесених до Червоної книги України, або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України, тягнуть за собою накладення штрафу від ста до двохсот п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу.

Посилання ОСОБА_1 та його захисників на незрозумілість для них підстав для складання протоколу від 03.03.2021 співробітником Державної екологічної інспекції столичного округу суддею відхиляються, адже зазначений орган є територіальним органом Державної екологічної інспекції, яка в свою чергу, за своїм правовим статусом, закріпленим у відповідних нормативно-правових актах, є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсі та, виходячи з приписів ст. 255 КУпАП, вправі складати протоколи про адміністративні правопорушення ( Закон України "Про центральні органи виконавчої влади", Положення про Міністерство енергетики та захисту довкілля України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 № 32 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 18.09.2019 № 847), Положення про Державну екологічну інспекцію України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, постанова Кабінету Міністрів України від 14.09.2011№ 995 "Про утворення територіальних органів Державної екологічної інспекції", постанова Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 102 "Питання реалізації Концепції реформування системи державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища", постанова Кабінету Міністрів України від 29.01.2020 № 39 "Про ліквідацію територіального та міжрегіонального територіального органу Державної екологічної інспекції", наказ Міністерства енергетики за захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230 "Про затвердження Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції", наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 № 264 "Про затвердження Інструкції з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення" (далі по тексту - Інструкція № 264).

Склавши протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , співробітник територіального орану Державної екологічної інспекції України, який діяв в межах компетенції та наявних повноважень, передбачав, що ОСОБА_1 вчинив одне та/або ряд порушень порядку поводження з об`єктами тваринного світу - щигликами, які, з урахуванням записів, наявних у протоколі від 03.03.2021, охороняються міжнародними договорами України.

Такий висновок судді ґрунтується на тому, що у протоколі від 03.03.2021 міститься посилання на ст. 7 та, вочевидь ст. 37 Закону України "Про тваринний світ" та ст. 6 Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі, а також на додаток № 2 до цієї Конвенції "Види фауни, що підлягають особливій охороні".

У ст. 6 Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі, яка ратифікована Україною, Кожна Договірна Сторона вживає відповідних і необхідних законодавчих та адміністративних заходів для забезпечення особливої охорони видів дикої фауни, зазначених у додатку II. Стосовно цих видів, зокрема, забороняється таке: a) всі форми навмисного вилову, утримання та навмисного знищення; b) навмисне зашкодження місцям виведення потомства або відпочинку чи їхнє знищення; c) навмисне порушення спокою дикої фауни, особливо у період виведення та вирощування потомства і зимівлі, якщо таке порушення є істотним з точки зору цілей цієї Конвенції; d) навмисне знищення яєць або їх вилучення з середовищ існування диких тварин чи зберігання цих яєць, навіть якщо вони порожні; e) володіння цими тваринами або внутрішня торгівля ними, живими чи мертвими, включаючи чучела тварин і будь-яку частину чи похідні від них, які можна легко розпізнати, якщо це сприяє ефективному виконанню положень цієї статті.

У Додатку № 2 до вказаної Конвенції в якості виду фауни, що підлягає особливій охороні вказується, серед іншого, arduelis carduelis.

Поряд з цим, ст. 7 Закону України "Про тваринний світ" закріплено, що об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку. У передбаченому законом порядку права власників об`єктів тваринного світу можуть бути обмежені в інтересах охорони цих об`єктів, навколишнього природного середовища та захисту прав громадян.

З приписів цієї статті слідує, що в Україні дозволяється перебування об`єктів тваринного світу у приватній власності, а саме: тих, що вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом.

Загальні засади набуття власності, закріплені у Цивільному кодексу України, передбачаються, що підставами набуття певних об`єктів як матеріального, так і природного світу у власність є, серед іншого,угоди, приплід.

Відповідно до ст. 180 ЦК України тварини є особливим об`єктом цивільних прав. На них поширюється правовий режим речі, крім випадків, встановлених законом. Правила поводження з тваринами встановлюються законом. Тварини, занесені до Червоної книги України, можуть бути предметом цивільного обороту лише у випадках та порядку, встановлених законом.

Як слідує з офіційного веб-ресурсу Червоної книги України щиглик звичайний або ж carduelis carduelis не занесений до Червоної книги України, а як зазначалося вище, за відомостями уповноваженого органу - Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України цей вид також не віднесено до такого, що перебуває під загрозою зникнення.

З пояснень ОСОБА_1 та документів і електронних доказів, приєднаних до його клопотання про закриття провадження у справі суддею встановлено, що він є громадянином Лівану та на законних підставах здійснює господарську діяльність в Україні, зареєстрований як фізична особа - підприємець та платник податків, має господарські будівлі та провадить господарську діяльність, що охоплюється зареєстрованими кодами економічної діяльності відповідного класифікатора видів економічної діяльності, зокрема, вирощує екзотичних тварин.

У 2018 році ОСОБА_1 придбав у Орнітологічного клуба, розташованого в Одеській області самці та самок щигликів, віком 12 місяців, тривалість проживання яких становить не менше 10 років та вирощував у себе на господарстві.

Напередодні осінньо-зимового сезону 2020-2021 років у ОСОБА_1 виникла потреба у проведенні ремонтних робіт у спорудах, де, серед іншого утримуються його щиглики (ремонт системи опалення та провітрювання, перепланування). За для того, що птахи не померзли та не загинули, у листопаді 2020 року ОСОБА_1 передав їх на зберігання особі, яка спроможна була за ними доглянути, яку він знає і якій довіряє. При поверненні птахів, а саме: 120 щигликів, співробітниками Державної екологічної інспекції столичного округу відносно ОСОБА_1 складено протокол від 03.03.2021 за ч. 2 ст. 88-1 КУпАП, а щигликів відібрали, склавши акт від 03.03.2021.

Описані обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_1 , що є послідовними, логічними, узгоджуються з офіційною документацією, яка наявна в матеріалах справи, а тому не викликають сумнівів у їх достовірності, а також розпискою від 09.11.2020 № 3 про тимчасове зберігання птахів, довідкою Одеського орнітологічного клубу Благодійного фонду "Віра" від 06.08.2018 № 47 2018, довідкою Розплідника диких птахів "Чарівні птахи України Благодійного фонду "Віра" від 06.08.2018 № 46, фотознімками.

З урахуванням наведеного, достеменно визначити, що ОСОБА_1 допустив порушення придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу, правил утримання диких тварин у неволі або в напіввільних умовах не видається за можливе.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення та його оформлення закріплені у ст. 256 КУпАП, де вказано, що у ньому зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи; відомості про заподіяння матеріальної шкоди (у разі її наявності).

Протокол про адміністративне правопорушення від 21.12.2020 та додані до нього матеріали не містять усіх необхідних відомостей, які б підтверджували склад адміністративного правопорушення за ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до п. 2.4 Інструкції № 264 у протоколі обов`язково зазначається місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення (суть правопорушення повинна бути описана таким чином, щоб вона найточніше відповідала термінології, що вживається у законах України, які передбачають відповідальність); нормативно-правові акти, які передбачають відповідальність за вчинене правопорушення (з обов`язковим зазначенням статей (їх частин), пунктів, абзаців тощо); прізвища, ім`я та по батькові, адреси свідків, якщо вони є. У протоколі може зазначатися як домашня адреса, так і адреса службової особи або контактний телефон, за яким їх можна викликати; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи відомості про наявність актів обстеження підприємств, установ, організацій і об`єктів, відмітки про наявність документів та речей, які слугують доказами в справі, тощо);

Вміщені у протоколі від 03.03.2021 записи не дають змогу судді визначити, про яке саме порушення законодавства йде мова, тобто, що саме вчинив ОСОБА_1 (чи то придбання, чи то збут, чи то розповсюдження) та відносно якого саме об`єкту тваринного світу в розрізі спеціального законодавства, який встановлює беззаперечну і повну та виключну заборону перебування конкретного птаха об`єктом цивільного обороту та їх переміщення.

Так, відповідно до листа лист Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 23.02.2021 № 25/7-13/3809-21, складеного на запит ОСОБА_1 , вид об`єкту тваринного світу carduelis carduelis (з лат. - щиглик звичайний) на сьогодні не занесений до додатків до Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення.

Враховуючи зазначене вище, протокол про адміністративне правопорушення від 03.03.2021 не може бути визнаний належним доказом у цій справі в розумінні ст. 251 КУпАП, адже не містить чітко викладеної суті правопорушення, вказівки на нормативно-правовий акт, який визначає виключну заборону на володіння щигликами звичайними в України, з огляду на дію ст. 7 Закону України "Про тваринний світ".

Також цей протокол за своєю правовою природою сам по собі не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у судді. Таких доказів подано не було.

Таким чином, у цій ситуації, на переконання судді, в матеріалах справи відсутнє підтвердження того, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушила приписи ч. 2 ст. 88-1 КУпАП.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 88-1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Відповідно і клопотання про закриття провадження у справі, подане в судовому засіданні, задовольняється.

Вимоги про повернення об`єктів тваринного світу їх власнику залишаються без розгляду, оскільки не входять до повноважень судді в процесі розгляду справи про адміністративне правопорушення в рамках складеного відносно особи протоколу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 88-2, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина Лівану, закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко