Справа № 752/8427/21
Провадження № 3/752/4692/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

09 квітня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , (РНОКПП невідомий), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за фактом вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №353483 від 08 січня 2021 року ОСОБА_1 08 січня 2021 року приблизно о 21.50 годині, перебуваючи за адресою: вулиця Антоновича, 47/2, в місті Києві, виконуючи обов`язки адміністратора, допустив відвідування та роботу закладу ПАП «Крейзі Джек», чим порушив п.п. 1 пункт 3 постанови КМУ № 1236 від 09.12.20200 р. (зі змінами), тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся судом про розгляд адміністративного матеріалу шляхом направлення судової повістки. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Крім того, ОСОБА_1 знав про складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, ознайомившись з ним та отримавши його копію, про що свідчить його підпис у складеному протоколі. Інформація про судові засідання загально доступною та є у вільному доступі.

Згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

Відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання та несе адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, порушення яких йому інкримінують.

Отже, приймаючи наведені обставини, беручи до уваги, що матеріали справи не містять доказів того, що саме ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання, що здійснював згадану в протоколі діяльність, тому в розумінні ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, не є суб`єктом вказаного правопорушення.

Відтак, у відповідності до ст. 62 Конституції України, ст. 7, п. 1 ст. 247, провадження у справі підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 44-3, ст.ст. 247 п.1, 251, 283, 284 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Голосіївський районний суду міста Києва.

Суддя І. А. Кахно