19.04.2021 Справа № 337/2096/21
Провадження № 3/337/696/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2021 року суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Гнатик Г.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Запорожжя матеріали по протоколу ВАБ № 030879, що надійшли з УПП в Запорізькій області ДПП стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , не працює, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч. 2 КУпАП,

в с т а н о в и л а:

У відношенні ОСОБА_1 складений протокол про те, що вона, 01.04.2021 року, приблизно о 17-00 годині, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою у присутності малолітньої дитини ОСОБА_2 , 2010 року народження, свою матір ОСОБА_3 та влаштувала конфлікт, чим вчинила домашнє насилля психологічного характеру.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала. Суду пояснила, що її матір має психічне захворювання, але за медичною допомогою вона не звертається, не вважає себе хворою, без її згоди на лікування її не госпіталізують. 01.04.2021 року дійсно, між нею та матір`ю виникла сварка, оскільки напередодні вона викинула з квартири кота, який належав її сину, після чого кіт загинув. Крім того, мати звернулася до органів опіки та піклування з метою позбавити її батьківських прав, відносно неповнолітнього сина ОСОБА_2 , 2010 року народження, мотивує вказані дії тим, що буде отримувати немалі грошові кошти за опіку над дитиною. Але нецензурно вона на адресу матері не висловлювалася, вважає, що її мати здійснює психологічне насилля над нею та її дитиною, намагається їх вижити з квартири, в якій вона також має частку у приватній власності.

Допитаний у судовому засіданні, в присутності матері, неповнолітній ОСОБА_2 , 2010 року народження, суду пояснив, що 01.04.2021 року між його матір`ю та бабусею виник конфлікт, через те, що бабуся викинула його кота на вулицю, а того у дворі розірвали собаки. Його мати, бабусю не ображала, погані слова не казала, але бабця викликала поліцію.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (обєкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 2 КУпАП, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

З протоколу ВАБ № 030879 від 01.04.2021 року вбачається, що ОСОБА_1 , приблизно о 17-00 годині, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ображала нецензурною лайкою у присутності малолітньої дитини ОСОБА_2 , 2010 року народження, свою матір ОСОБА_3 та влаштувала конфлікт, чим вчинила домашнє насилля психологічного характеру

На підтвердження вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП, суду надані письмові пояснення ОСОБА_1 та письмові пояснення матері- ОСОБА_3 згідно яких, її донька влаштовує конфлікти ображає її та свого малолітнього сина, зловживає алкогольними напоями, намагається здати її до психічної лікарні. 01.04.2021 року кинула в її кімнату каструлю з борщем.

Але надані суду до протоколу про адмінправопорушення матеріали, не містять жодних доказів, які підтвердили б доводи ОСОБА_3 .

Щодо образ ОСОБА_3 її дочкою ОСОБА_1 у присутності малолітнього ОСОБА_2 , спростовується поясненнями малолітнього ОСОБА_2 під час розгляду складеного відносно ОСОБА_1 протоколу.

В протоколі ВАБ № 030879 від 01.04.2021 року, свідки події не зазначені.

Так, ст. 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості: "Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана покаранню, поки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь".

У рішенні № 23-рп/2010 від 22.12.2010 Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Отже, процедура притягнення до адміністративної відповідальності, ґрунтується, в тому числі, і на закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

З цього випливає, що обов`язок доводити вину, як складова презумпції невинуватості, покладається на адміністративний орган та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

Крім того, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися до кримінальним цілей, застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 39 рішення «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року, заява № 16347/02, п. 1 резолютивної частини рішення у справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року, заява № 17888/12), обґрунтовуючи їх, зокрема, характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Оцінюючи всі докази, додані до складеного відносно ОСОБА_1 протоколу в їх сукупності, поясненна малолітнього ОСОБА_2 безпосередньо у суді, з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд прийшов до переконання, що вина ОСОБА_1 у скоєнні адмінправопрорушення, передбаченого ч.2 ст. 173-2 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, вищевказане, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-2 ч. 2 КУпАП.

Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у даній справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 2 КУпАП.

Постанова набирає чинності після закінчення строку подання апеляційної скарги

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги або протесту прокурора через Хортицький райсуд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її оголошення.

Суддя: Гнатик Г.Є.